# Euroopan unionin L 188/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 188 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta15. heinäkuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 188

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta15. heinäkuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1214, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 muuttamisesta tiettyjen energia-alojen taloudellisten toimintojen osalta ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muuttamisesta kyseisiä taloudellisia toimintoja koskevien tiettyjen tietojen antamisen osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/1215, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla 1 ja 2 | 46 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1216, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksista (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 poikkeamisesta vuonna 2022 siltä osin kuin on kyse tietyistä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti sovellettavista hallinnollisista ja paikalla tehtävistä tarkastuksista sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/725 muuttamisesta | 49 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1217, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 muuttamisesta Espanjalle vuosiksi 2021, 2022 ja 2023 myönnettyihin kalastuskiintiöihin tehtävien vähennysten osalta | 62 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1218, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 tiettyjen liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden taudista vapaan aseman hyväksymisestä tiettyjen luetteloitujen tautien osalta sekä tiettyjen luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1219, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse todistusmalleista tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tuloa ja unionin kautta kuljettamista varten (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1220, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU soveltamista koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiltä ja toimivaltaisilta viranomaisilta ilmoitettaviksi vaadittavien kyseisen direktiivin 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen muodon osalta (
  1
  ) | 98 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1221, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa | 114 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1222, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Lissabonin erityisliiton yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta | 142 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1223, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston hankkeista vapautuneiden varojen osoittamisesta Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman ruokaturvakriisin ja talouden häiriötilan johdosta toteutettavien toimien rahoittamiseen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maissa | 147 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1224, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2022, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2022/1179 kumoamisesta (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1214, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 muuttamisesta tiettyjen energia-alojen taloudellisten toimintojen osalta ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muuttamisesta kyseisiä taloudellisia toimintoja koskevien tiettyjen tietojen antamisen osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) 2022/1215, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla 1 ja 2

46

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1216, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksista (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 poikkeamisesta vuonna 2022 siltä osin kuin on kyse tietyistä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti sovellettavista hallinnollisista ja paikalla tehtävistä tarkastuksista sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/725 muuttamisesta

49

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1217, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 muuttamisesta Espanjalle vuosiksi 2021, 2022 ja 2023 myönnettyihin kalastuskiintiöihin tehtävien vähennysten osalta

62

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1218, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 tiettyjen liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden taudista vapaan aseman hyväksymisestä tiettyjen luetteloitujen tautien osalta sekä tiettyjen luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä (
  1
  )

1

65

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1219, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse todistusmalleista tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tuloa ja unionin kautta kuljettamista varten (
  1
  )

1

75

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1220, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU soveltamista koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiltä ja toimivaltaisilta viranomaisilta ilmoitettaviksi vaadittavien kyseisen direktiivin 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen muodon osalta (
  1
  )

1

98

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1221, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa

114

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1222, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Lissabonin erityisliiton yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

142

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1223, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston hankkeista vapautuneiden varojen osoittamisesta Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman ruokaturvakriisin ja talouden häiriötilan johdosta toteutettavien toimien rahoittamiseen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maissa

147

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1224, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2022, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2022/1179 kumoamisesta (ATALANTA/5/2022)

150

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/913, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, tiettyjen tavaroiden tuloa unioniin tietyistä kolmansista maista sääntelevän virallisen valvonnan tilapäisestä tehostamisesta ja kiireellisistä toimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/625 ja (EY) N:o 178/2002 täytäntöönpanosta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 muuttamisesta ( EUVL L 158, 13.6.2022 ) | 152 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/913, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, tiettyjen tavaroiden tuloa unioniin tietyistä kolmansista maista sääntelevän virallisen valvonnan tilapäisestä tehostamisesta ja kiireellisistä toimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/625 ja (EY) N:o 178/2002 täytäntöönpanosta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 muuttamisesta ( EUVL L 158, 13.6.2022 )

( EUVL L 158, 13.6.2022 )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/1214,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022,

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 muuttamisesta tiettyjen energia-alojen taloudellisten toimintojen osalta ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muuttamisesta kyseisiä taloudellisia toimintoja koskevien tiettyjen tietojen antamisen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2139 (2) vahvistetut tekniset arviointikriteerit kattavat useita talouden aloja ja toimintoja, joilla voidaan edistää ilmastonmuutoksen hillintää ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia unionin tavoitteita. Näiden talouden alojen ja toimintojen valintaperusteena oli niiden osuus kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja osoitettu potentiaali välttää ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjen tuottamista tai poistaa tällaiset päästöt. Lisäksi näillä talouden aloilla ja toiminnoilla on osoitettua potentiaalia mahdollistaa tällainen välttäminen, vähentäminen ja poistaminen myös muilla talouden aloilla ja muissa toiminnoissa tai varmistaa tällaisten päästöjen pitkäaikainen varastointi muita aloja ja toimintoja varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2139 (2) vahvistetut tekniset arviointikriteerit kattavat useita talouden aloja ja toimintoja, joilla voidaan edistää ilmastonmuutoksen hillintää ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia unionin tavoitteita. Näiden talouden alojen ja toimintojen valintaperusteena oli niiden osuus kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja osoitettu potentiaali välttää ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjen tuottamista tai poistaa tällaiset päästöt. Lisäksi näillä talouden aloilla ja toiminnoilla on osoitettua potentiaalia mahdollistaa tällainen välttäminen, vähentäminen ja poistaminen myös muilla talouden aloilla ja muissa toiminnoissa tai varmistaa tällaisten päästöjen pitkäaikainen varastointi muita aloja ja toimintoja varten.

| (2) | Energian kokonaiskulutus muodostaa noin 75 prosenttia suorista kasvihuonekaasupäästöistä unionissa. Energia-ala on näin ollen ratkaisevassa roolissa sen suhteen, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen jatkuu. Tämän vuoksi delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2139 vahvistetut tekniset arviointikriteerit kattavat monenlaisia energiantoimitusketjuun liittyviä talouden aloja ja toimintoja, esimerkiksi sähkön- tai lämmöntuotannon eri lähteistä, siirto- ja jakeluverkot, varastoinnin, lämpöpumput sekä biokaasun ja biopolttoaineiden valmistuksen. Delegoituun asetukseen (EU) 2021/2139 ei kuitenkaan sisälly teknisiä arviointikriteerejä fossiiliseen kaasun ja ydinenergiaan liittyville taloudellisille toiminnoille, vaikka niillä on potentiaalia edistää unionin talouden hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

(2)

Energian kokonaiskulutus muodostaa noin 75 prosenttia suorista kasvihuonekaasupäästöistä unionissa. Energia-ala on näin ollen ratkaisevassa roolissa sen suhteen, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen jatkuu. Tämän vuoksi delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2139 vahvistetut tekniset arviointikriteerit kattavat monenlaisia energiantoimitusketjuun liittyviä talouden aloja ja toimintoja, esimerkiksi sähkön- tai lämmöntuotannon eri lähteistä, siirto- ja jakeluverkot, varastoinnin, lämpöpumput sekä biokaasun ja biopolttoaineiden valmistuksen. Delegoituun asetukseen (EU) 2021/2139 ei kuitenkaan sisälly teknisiä arviointikriteerejä fossiiliseen kaasun ja ydinenergiaan liittyville taloudellisille toiminnoille, vaikka niillä on potentiaalia edistää unionin talouden hiilestä irtautumista.

| (3) | Kuten 21 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n luokitusjärjestelmä – Yritysten kestävyysraportointi, kestävyysetuudet ja luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa” ja 6 päivänä heinäkuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia ” on todettu, fossiilisesta kaasusta tapahtuvaa energiantuotantoa koskevien teknisten arviointikriteerien vahvistamista lykättiin, koska tarvittiin lisää teknisiä arviointeja, erityisesti fossiilisen kaasun roolista siirtymäkaudella talouden hiilestä irtautumisen yhteydessä (3). Myös teknisten arviointikriteerien vahvistamista ydinenergian tuotannon toimintoja varten lykättiin odotettaessa vuonna 2020 käynnistettyä perusteellista asiantuntija-arviota siitä, voidaanko ydinvoiman elinkaari ja erityisesti ydinjäte katsoa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa säädetyn vaatimuksen mukaiseksi eli toiminnoksi, josta ei saa aiheutua merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille. Näiden arviointien perusteella on tarpeen todeta, että fossiiliseen kaasuun ja ydinenergian tuotantoon liittyvillä toiminnoilla voidaan edistää unionin talouden hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

(3)

Kuten 21 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n luokitusjärjestelmä – Yritysten kestävyysraportointi, kestävyysetuudet ja luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa” ja 6 päivänä heinäkuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia ” on todettu, fossiilisesta kaasusta tapahtuvaa energiantuotantoa koskevien teknisten arviointikriteerien vahvistamista lykättiin, koska tarvittiin lisää teknisiä arviointeja, erityisesti fossiilisen kaasun roolista siirtymäkaudella talouden hiilestä irtautumisen yhteydessä (3). Myös teknisten arviointikriteerien vahvistamista ydinenergian tuotannon toimintoja varten lykättiin odotettaessa vuonna 2020 käynnistettyä perusteellista asiantuntija-arviota siitä, voidaanko ydinvoiman elinkaari ja erityisesti ydinjäte katsoa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa säädetyn vaatimuksen mukaiseksi eli toiminnoksi, josta ei saa aiheutua merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille. Näiden arviointien perusteella on tarpeen todeta, että fossiiliseen kaasuun ja ydinenergian tuotantoon liittyvillä toiminnoilla voidaan edistää unionin talouden hiilestä irtautumista.

| (4) | Taloudelliset siirtymätoiminnot kattavan asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa tekniset arviointikriteerit sähköntuotannolle, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokkaalle yhteistuotannolle ja lämmön tai jäähdytyksen tuotannolle tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä fossiilisista kaasuista, jos fossiilisen kaasun kasvihuonekaasupäästöt alittavat asianmukaisen kynnysarvon. Lisäksi on tarpeen vahvistaa tekniset arviointikriteerit fossiilisen kaasun käytölle sähköntuotannossa, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokkaassa yhteistuotannossa ja lämmön tai jäähdytyksen tuotannossa tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä, jos tällainen sähköntuotanto, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokas yhteistuotanto ja lämmön tai jäähdytyksen tuotanto tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä ei vielä ole asianmukaisen kynnysarvon mukaista, sillä sen lisäksi että käytetään ilmastoneutraalia energiaa ja sijoitetaan jo valmiiksi vähähiilisiin taloudellisiin toimintoihin ja aloihin, siirtymä edellyttää kasvihuonekaasupäästöjen merkittävää vähentämistä muissa taloudellisissa toiminnoissa ja muilla aloilla, joita varten ei ole olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja. Kaikkia näitä taloudellisia toimintoja olisi pidettävä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirtymistä tukevina, koska saattaa olla, ettei teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja vielä ole kaupallisesti saatavilla riittävässä mittakaavassa energian kysynnän kattamiseksi jatkuvasti ja luotettavasti. Erityisesti sähköntuotannossa on aiheellista säätää vaihtoehtoisesta lähestymistavasta kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi suoraan. Tässä vaihtoehtoisessa lähestymistavassa, jonka pitäisi tuottaa samanlaisia tuloksia 20 vuoden aikana, laitokset voivat saavuttaa tällaisia tuloksia rajoittamalla käyttötuntien määrää tai aikaistamalla siirtymistä uusiutuviin tai vähähiilisiin kaasuihin. Teknisten arviointikriteerien pitäisi helpottaa nopeutettua luopumista päästöintensiivisemmistä energialähteistä, kuten kiinteistä fossiilisista polttoaineista. Lisäksi asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi fossiilisen kaasun käytön teknisillä arviointikriteereillä olisi myös varmistettava, että saatavilla on vankkaa näyttöä, jonka mukaan samaa energiakapasiteettia ei voida tuottaa uusiutuvista lähteistä ja että kutakin laitosta varten laaditaan alan parhaan suorituskyvyn mukaisesti tehokkaita suunnitelmia siirtyä kokonaan uusiutuviin energialähteisiin tai vähähiilisiin kaasuihin tiettyyn ajankohtaan mennessä. Teknisiin arviointikriteereihin olisi myös sisällyttävä ajallisesti rajoitettu tunnustaminen kyseisten toimintojen vaikutuksesta hiilestä irtautumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Taloudelliset siirtymätoiminnot kattavan asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa tekniset arviointikriteerit sähköntuotannolle, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokkaalle yhteistuotannolle ja lämmön tai jäähdytyksen tuotannolle tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä fossiilisista kaasuista, jos fossiilisen kaasun kasvihuonekaasupäästöt alittavat asianmukaisen kynnysarvon. Lisäksi on tarpeen vahvistaa tekniset arviointikriteerit fossiilisen kaasun käytölle sähköntuotannossa, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokkaassa yhteistuotannossa ja lämmön tai jäähdytyksen tuotannossa tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä, jos tällainen sähköntuotanto, sähkön ja lämmön tai jäähdytyksen tehokas yhteistuotanto ja lämmön tai jäähdytyksen tuotanto tehokkaissa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä ei vielä ole asianmukaisen kynnysarvon mukaista, sillä sen lisäksi että käytetään ilmastoneutraalia energiaa ja sijoitetaan jo valmiiksi vähähiilisiin taloudellisiin toimintoihin ja aloihin, siirtymä edellyttää kasvihuonekaasupäästöjen merkittävää vähentämistä muissa taloudellisissa toiminnoissa ja muilla aloilla, joita varten ei ole olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja. Kaikkia näitä taloudellisia toimintoja olisi pidettävä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirtymistä tukevina, koska saattaa olla, ettei teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja vielä ole kaupallisesti saatavilla riittävässä mittakaavassa energian kysynnän kattamiseksi jatkuvasti ja luotettavasti. Erityisesti sähköntuotannossa on aiheellista säätää vaihtoehtoisesta lähestymistavasta kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi suoraan. Tässä vaihtoehtoisessa lähestymistavassa, jonka pitäisi tuottaa samanlaisia tuloksia 20 vuoden aikana, laitokset voivat saavuttaa tällaisia tuloksia rajoittamalla käyttötuntien määrää tai aikaistamalla siirtymistä uusiutuviin tai vähähiilisiin kaasuihin. Teknisten arviointikriteerien pitäisi helpottaa nopeutettua luopumista päästöintensiivisemmistä energialähteistä, kuten kiinteistä fossiilisista polttoaineista. Lisäksi asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi fossiilisen kaasun käytön teknisillä arviointikriteereillä olisi myös varmistettava, että saatavilla on vankkaa näyttöä, jonka mukaan samaa energiakapasiteettia ei voida tuottaa uusiutuvista lähteistä ja että kutakin laitosta varten laaditaan alan parhaan suorituskyvyn mukaisesti tehokkaita suunnitelmia siirtyä kokonaan uusiutuviin energialähteisiin tai vähähiilisiin kaasuihin tiettyyn ajankohtaan mennessä. Teknisiin arviointikriteereihin olisi myös sisällyttävä ajallisesti rajoitettu tunnustaminen kyseisten toimintojen vaikutuksesta hiilestä irtautumiseen.

| (5) | Uusiutuvat energialähteet ovat unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisessä asemassa. Tämän vuoksi on lisättävä sijoituksia uusiutuviin energialähteisiin, jotta voidaan vastata tarpeeseen saada lisää uusiutuvaa ja puhdasta energiaa unionin energiamarkkinoille. |
| --- | --- |

(5)

Uusiutuvat energialähteet ovat unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisessä asemassa. Tämän vuoksi on lisättävä sijoituksia uusiutuviin energialähteisiin, jotta voidaan vastata tarpeeseen saada lisää uusiutuvaa ja puhdasta energiaa unionin energiamarkkinoille.

| (6) | Ydinenergiaan liittyvät toiminnot ovat vähähiilisiä toimintoja, ne eivät ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (4) 2 artiklan toisen alakohdan 1 alakohdassa ja asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, eivätkä ne kuulu kyseisen säännöksen b–i alakohdassa lueteltuihin muihin taloudellisen toiminnan luokkiin. Näitä ydinenergiaan liittyviä taloudellisia toimintoja olisi pidettävä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisina, kun teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja ei vielä ole kaupallisesti saatavilla riittävässä mittakaavassa, jotta energian kysyntä voitaisiin kattaa jatkuvasti ja luotettavasti. Lisäksi kestävää rahoitusta käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän maaliskuussa 2020 antamassa loppuraportissa (5) todetaan, että ydinenergian tuotannon kasvihuonekaasupäästöt energiantuotantovaiheessa ovat lähes nolla ja että näyttö ydinenergian mahdollisesta merkittävästä vaikutuksesta ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteiden saavuttamiseen on laajaa ja selkeää. Lisäksi useiden jäsenvaltioiden suunnitelmissa ydinenergia kuuluu uusiutuvan energian kanssa niihin energialähteisiin, joita käytetään ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (6) asetettu tavoite irtautua hiilestä vuoteen 2050 mennessä. Ydinenergia tarjoaa energiantuotannon vakaan perustarjonnan, joten se helpottaa jaksottaisesti energiaa tarjoavien uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa eikä haittaa niiden kehittämistä, kuten asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Ydinenergiaan liittyvät toimet olisi sen vuoksi katsottava asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisiksi. |
| --- | --- |

(6)

Ydinenergiaan liittyvät toiminnot ovat vähähiilisiä toimintoja, ne eivät ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (4) 2 artiklan toisen alakohdan 1 alakohdassa ja asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, eivätkä ne kuulu kyseisen säännöksen b–i alakohdassa lueteltuihin muihin taloudellisen toiminnan luokkiin. Näitä ydinenergiaan liittyviä taloudellisia toimintoja olisi pidettävä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisina, kun teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vähähiilisiä vaihtoehtoja ei vielä ole kaupallisesti saatavilla riittävässä mittakaavassa, jotta energian kysyntä voitaisiin kattaa jatkuvasti ja luotettavasti. Lisäksi kestävää rahoitusta käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän maaliskuussa 2020 antamassa loppuraportissa (5) todetaan, että ydinenergian tuotannon kasvihuonekaasupäästöt energiantuotantovaiheessa ovat lähes nolla ja että näyttö ydinenergian mahdollisesta merkittävästä vaikutuksesta ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteiden saavuttamiseen on laajaa ja selkeää. Lisäksi useiden jäsenvaltioiden suunnitelmissa ydinenergia kuuluu uusiutuvan energian kanssa niihin energialähteisiin, joita käytetään ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (6) asetettu tavoite irtautua hiilestä vuoteen 2050 mennessä. Ydinenergia tarjoaa energiantuotannon vakaan perustarjonnan, joten se helpottaa jaksottaisesti energiaa tarjoavien uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa eikä haittaa niiden kehittämistä, kuten asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Ydinenergiaan liittyvät toimet olisi sen vuoksi katsottava asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan mukaisiksi.

| (7) | Asiantuntijoiden toteuttaman tieteellisen tarkastelun (7) mukaan ydinenergiaan liittyvien taloudellisten toimintojen teknisillä arviointikriteereillä olisi varmistettava, ettei ydinjätteen pitkäaikaisesta varastoinnista ja loppusijoituksesta johtuvista mahdollisista riskeistä aiheudu merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille. Näissä teknisissä arviointikriteereissä olisi sen vuoksi otettava huomioon tiukimmat ydinturvallisuutta, säteilysuojelua ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat vaatimukset, jotka perustuvat Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, ja sen nojalla annetussa lainsäädännössä ja erityisesti neuvoston direktiivissä 2009/71/Euratom (8) vahvistettuihin vaatimuksiin. Kyseiseen direktiiviin sisältyy korkean tason ydinturvallisuustavoite, joka kattaa kunkin ydinlaitoksen elinkaaren kaikki vaiheet, mukaan lukien sijainnin valinnan, suunnittelun, rakentamisen, käyttöönoton, käytön ja käytöstäpoiston. Erityisesti direktiivissä kehotetaan parantamaan merkittävästi turvallisuutta uusien reaktoreiden suunnittelussa, mukaan lukien niin kutsutut III+ -sukupolven reaktorit, joissa olisi käytettävä uusinta tietämystä ja teknologiaa viimeisimmät kansainväliset turvallisuusvaatimukset huomioon ottaen. Nämä vaatimukset koskevat ydinturvallisuustavoitteen tehokasta täytäntöönpanoa, myös syvyyspuolustusperiaatteen ja tehokkaan turvallisuuskulttuurin soveltamista. Vaatimuksilla varmistetaan, että äärimmäisten ihmisen toiminnasta aiheutuvien ja luonnononnettomuuksien uhkien, kuten maanjäristysten ja tulvien, vaikutukset minimoidaan ja että onnettomuuksia, poikkeuksellista toimintaa ja hallintajärjestelmien vikoja tai toimimattomuutta ehkäistään muun muassa suojausrakenteiden tai varajäähdytys- ja sähkönjakelujärjestelmien avulla. |
| --- | --- |

(7)

Asiantuntijoiden toteuttaman tieteellisen tarkastelun (7) mukaan ydinenergiaan liittyvien taloudellisten toimintojen teknisillä arviointikriteereillä olisi varmistettava, ettei ydinjätteen pitkäaikaisesta varastoinnista ja loppusijoituksesta johtuvista mahdollisista riskeistä aiheudu merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille. Näissä teknisissä arviointikriteereissä olisi sen vuoksi otettava huomioon tiukimmat ydinturvallisuutta, säteilysuojelua ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat vaatimukset, jotka perustuvat Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, ja sen nojalla annetussa lainsäädännössä ja erityisesti neuvoston direktiivissä 2009/71/Euratom (8) vahvistettuihin vaatimuksiin. Kyseiseen direktiiviin sisältyy korkean tason ydinturvallisuustavoite, joka kattaa kunkin ydinlaitoksen elinkaaren kaikki vaiheet, mukaan lukien sijainnin valinnan, suunnittelun, rakentamisen, käyttöönoton, käytön ja käytöstäpoiston. Erityisesti direktiivissä kehotetaan parantamaan merkittävästi turvallisuutta uusien reaktoreiden suunnittelussa, mukaan lukien niin kutsutut III+ -sukupolven reaktorit, joissa olisi käytettävä uusinta tietämystä ja teknologiaa viimeisimmät kansainväliset turvallisuusvaatimukset huomioon ottaen. Nämä vaatimukset koskevat ydinturvallisuustavoitteen tehokasta täytäntöönpanoa, myös syvyyspuolustusperiaatteen ja tehokkaan turvallisuuskulttuurin soveltamista. Vaatimuksilla varmistetaan, että äärimmäisten ihmisen toiminnasta aiheutuvien ja luonnononnettomuuksien uhkien, kuten maanjäristysten ja tulvien, vaikutukset minimoidaan ja että onnettomuuksia, poikkeuksellista toimintaa ja hallintajärjestelmien vikoja tai toimimattomuutta ehkäistään muun muassa suojausrakenteiden tai varajäähdytys- ja sähkönjakelujärjestelmien avulla.

| (8) | Markkinoille on tullut ydinvoimaloiden onnettomuuksia kestävää polttoainetta, joka tarjoaa lisäsuojaa polttoaine-tai reaktorikomponenttien rakenteellisista vahingoista johtuvia onnettomuuksia vastaan. Tämän viimeaikaisen teknologiakehityksen huomioimiseksi tämäntyyppisen polttoaineen käyttö olisi asetettava teknisissä arviointikriteereissä vaatimukseksi ja otettava huomioon sen lupamenettelyt unionissa. |
| --- | --- |

(8)

Markkinoille on tullut ydinvoimaloiden onnettomuuksia kestävää polttoainetta, joka tarjoaa lisäsuojaa polttoaine-tai reaktorikomponenttien rakenteellisista vahingoista johtuvia onnettomuuksia vastaan. Tämän viimeaikaisen teknologiakehityksen huomioimiseksi tämäntyyppisen polttoaineen käyttö olisi asetettava teknisissä arviointikriteereissä vaatimukseksi ja otettava huomioon sen lupamenettelyt unionissa.

| (9) | Eri puolilla maailmaa on käynnissä tutkimus- ja kehittämistoimia sellaisten uusien ydinreaktoriteknologioiden kehittämiseksi, joissa käytetään muun muassa suljettua polttoainekiertoa tai uuden polttoaineen hyötöä ja joilla minimoidaan korkea-aktiivisen ydinjätteen tuotanto (neljännen sukupolven reaktorit). Vaikka neljännen sukupolven reaktorit eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia, niille olisi vahvistettava tekniset arviointikriteerit, koska ne voivat edistää hiilestä irtautumista ja radioaktiivisen jätteen minimointia koskevaa tavoitetta. |
| --- | --- |

(9)

Eri puolilla maailmaa on käynnissä tutkimus- ja kehittämistoimia sellaisten uusien ydinreaktoriteknologioiden kehittämiseksi, joissa käytetään muun muassa suljettua polttoainekiertoa tai uuden polttoaineen hyötöä ja joilla minimoidaan korkea-aktiivisen ydinjätteen tuotanto (neljännen sukupolven reaktorit). Vaikka neljännen sukupolven reaktorit eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia, niille olisi vahvistettava tekniset arviointikriteerit, koska ne voivat edistää hiilestä irtautumista ja radioaktiivisen jätteen minimointia koskevaa tavoitetta.

| (10) | Ydinenergia kuuluu useissa jäsenvaltioissa tulevaisuuden energialähteisiin osana niiden hiilestä irtautumista koskevia toimia. Komission arvioimissa skenaarioissa tuli esiin hiilestä irrotettu energiajärjestelmä, joka perustuu hyvin pitkälti uusiutuviin energialähteisiin sekä sellaiseen ydinenergiaan, jonka asennetun tehon kapasiteetti on nykytasoon verrattuna vakaa. Koska tällä hetkellä käytössä olevat ydinlaitokset ikääntyvät, niiden turvallisuutta on parannettava käyttöiän pidentämiseksi, ja vanhentuneita laitoksia korvaamaan tarvitaan uusia ydinlaitoksia. Tämä on jatkuva prosessi, jolla olisi varmistettava, että energiajärjestelmän hiilestä irrottamiseen tarvittava kapasiteetti on saatavilla vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen tarpeen mukaan. Näin ollen ydinenergiaan on tehtävä merkittäviä sijoituksia koko vuotta 2050 edeltävä aika ja tämän jälkeenkin. On tarpeen varmistaa, että uusissa ydinvoimaloissa käytetään kaikkein edistyneimpiä teknologian kehityksen tuloksena syntyneitä ratkaisuja. Tällaisten uusien ydinvoimaloiden teknisissä arviointikriteereissä olisi sen vuoksi edellytettävä kaikkien investointihankkeiden säännöllistä uudelleentarkastelua ja parasta käytettävissä olevaa teknologiaa vastaavia teknisiä parametreja, joissa otetaan huomioon kestävän tutkimus- ja kehitystyön tulokset ja teknologioiden jatkuvat parannukset. Olisi määriteltävä erityiset ajankohdat sen varmistamiseksi, että kestävään hiilestä irtautumiseen sopivat uudet teknologiat otetaan käyttöön heti, kun ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

(10)

Ydinenergia kuuluu useissa jäsenvaltioissa tulevaisuuden energialähteisiin osana niiden hiilestä irtautumista koskevia toimia. Komission arvioimissa skenaarioissa tuli esiin hiilestä irrotettu energiajärjestelmä, joka perustuu hyvin pitkälti uusiutuviin energialähteisiin sekä sellaiseen ydinenergiaan, jonka asennetun tehon kapasiteetti on nykytasoon verrattuna vakaa. Koska tällä hetkellä käytössä olevat ydinlaitokset ikääntyvät, niiden turvallisuutta on parannettava käyttöiän pidentämiseksi, ja vanhentuneita laitoksia korvaamaan tarvitaan uusia ydinlaitoksia. Tämä on jatkuva prosessi, jolla olisi varmistettava, että energiajärjestelmän hiilestä irrottamiseen tarvittava kapasiteetti on saatavilla vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen tarpeen mukaan. Näin ollen ydinenergiaan on tehtävä merkittäviä sijoituksia koko vuotta 2050 edeltävä aika ja tämän jälkeenkin. On tarpeen varmistaa, että uusissa ydinvoimaloissa käytetään kaikkein edistyneimpiä teknologian kehityksen tuloksena syntyneitä ratkaisuja. Tällaisten uusien ydinvoimaloiden teknisissä arviointikriteereissä olisi sen vuoksi edellytettävä kaikkien investointihankkeiden säännöllistä uudelleentarkastelua ja parasta käytettävissä olevaa teknologiaa vastaavia teknisiä parametreja, joissa otetaan huomioon kestävän tutkimus- ja kehitystyön tulokset ja teknologioiden jatkuvat parannukset. Olisi määriteltävä erityiset ajankohdat sen varmistamiseksi, että kestävään hiilestä irtautumiseen sopivat uudet teknologiat otetaan käyttöön heti, kun ne ovat saatavilla.

| (11) | Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II ja neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 2587/1999 (9) vahvistetaan vähimmäisrahamäärät ja muut vaatimukset, jotka liittyvät ydinenergia-alan investointien ilmoittamiseen komissiolle. Samasta syystä kaikki asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan soveltamiseen sekä komission lausunnossaan yksilöimiin teknisiin arviointikriteereihin liittyvät kysymykset olisi ratkaistava tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

(11)

Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II ja neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 2587/1999 (9) vahvistetaan vähimmäisrahamäärät ja muut vaatimukset, jotka liittyvät ydinenergia-alan investointien ilmoittamiseen komissiolle. Samasta syystä kaikki asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan soveltamiseen sekä komission lausunnossaan yksilöimiin teknisiin arviointikriteereihin liittyvät kysymykset olisi ratkaistava tyydyttävällä tavalla.

| (12) | Kun otetaan huomioon uuteen ydinvoiman tuotantokapasiteettiin tehtävien sijoitusten pitkät toteutumisajat, pidentämällä tiettyjen olemassa olevien ydinlaitosten käyttöikää voidaan tukea energiajärjestelmän hiilestä irtautumista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tällaisten pidennysten teknisissä arviointikriteereissä olisi kuitenkin edellytettävä muutoksia ja turvallisuuden parantamista sen varmistamiseksi, että kyseiset ydinlaitokset täyttävät tiukimmat saavutettavissa olevat turvallisuusnormit ja kaikki Euratomin perustamissopimuksen nojalla annetussa lainsäädännössä vahvistetut turvallisuustavoitteet. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon uuteen ydinvoiman tuotantokapasiteettiin tehtävien sijoitusten pitkät toteutumisajat, pidentämällä tiettyjen olemassa olevien ydinlaitosten käyttöikää voidaan tukea energiajärjestelmän hiilestä irtautumista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tällaisten pidennysten teknisissä arviointikriteereissä olisi kuitenkin edellytettävä muutoksia ja turvallisuuden parantamista sen varmistamiseksi, että kyseiset ydinlaitokset täyttävät tiukimmat saavutettavissa olevat turvallisuusnormit ja kaikki Euratomin perustamissopimuksen nojalla annetussa lainsäädännössä vahvistetut turvallisuustavoitteet.

| (13) | Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva teknologinen ja tieteellinen kehitys, sellaisten uusien ydinlaitosten rakentamiseen ja turvalliseen käyttöön tehtäviin sijoituksiin, joissa käytetään parasta käytettävissä olevaa teknologiaa ja jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaiseen ajankohtaan mennessä, olisi sovellettava teknisiä arviointikriteerejä ja määräaikoja, joilla edistetään neljännen sukupolven reaktorien kehittämistä ja tulevaa käyttöä ja myös suljetun polttoainekierron tai uuden polttoaineen hyötöä sen jälkeen kun ne ovat kaupallisesti saatavilla. Näitä määräaikoja olisi tarkistettava asianmukaisesti ottaen huomioon edistyminen tällaisen teknologian kehittämisessä. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva teknologinen ja tieteellinen kehitys, sellaisten uusien ydinlaitosten rakentamiseen ja turvalliseen käyttöön tehtäviin sijoituksiin, joissa käytetään parasta käytettävissä olevaa teknologiaa ja jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaiseen ajankohtaan mennessä, olisi sovellettava teknisiä arviointikriteerejä ja määräaikoja, joilla edistetään neljännen sukupolven reaktorien kehittämistä ja tulevaa käyttöä ja myös suljetun polttoainekierron tai uuden polttoaineen hyötöä sen jälkeen kun ne ovat kaupallisesti saatavilla. Näitä määräaikoja olisi tarkistettava asianmukaisesti ottaen huomioon edistyminen tällaisen teknologian kehittämisessä.

| (14) | Ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin tavoitteisiin liittyvillä teknisillä arviointikriteereillä olisi varmistettava, että taloudellinen toiminta ei aiheuta merkittävää haittaa millekään muulle ympäristötavoitteelle. Erityisesti ydinenergiaan liittyvien taloudellisten toimintojen osalta on tarpeen varmistaa, että ydinjätteen pitkäaikainen loppusijoitus ei aiheuta asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua merkittävää ja pitkäaikaista haittaa ympäristölle. Sen vuoksi teknisissä arviointikriteereissä on aiheellista vahvistaa ydinjätehuoltorahastoa ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahastoa koskevat erityisvaatimukset, jotka voidaan yhdistää, noudattaen periaatetta, että jätteen tuottajien olisi vastattava jätehuollosta aiheutuvista kustannuksista, ja edellyttää kaikelle radioaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitoksia, minkä olisi estettävä radioaktiivisen jätteen vienti loppusijoitettavaksi kolmansiin maihin. Useissa jäsenvaltioissa matala- ja keskiaktiivista jätettä loppusijoitetaan jo nyt maanpinnan läheisyydessä sijaitseviin loppusijoituslaitoksiin, ja näiden maanpinnan läheisyydessä sijaitsevien loppusijoituslaitosten toiminnasta on vuosikymmenten aikana kertynyt runsaasti kokemusta ja osaamista jätehuollon suhteen. Korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen osalta syvällä maaperässä sijaitseva loppusijoitus on uusimman tietämyksen mukainen ratkaisu, joka on asiantuntijayhteisössä maailmanlaajuisesti laajalti tunnustettu turvallisimmaksi ja kestävimmäksi vaihtoehdoksi korkea-aktiivisen jätteen ja jätteeksi katsotun käytetyn ydinpolttoaineen huollon viimeisessä vaiheessa. Vaikka jäsenvaltioilla on edelleen vastuu käytetyn ydinpolttoaineensa ja matala-, keski- tai korkea-aktiivisen jätteen huoltoa koskevasta politiikastaan, niiden olisi sisällytettävä loppusijoitusvaihtoehtojen suunnittelu ja täytäntöönpano kansallisiin politiikkoihinsa, erityisesti käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeviin kansallisiin ohjelmiin, jotka kattavat kaikentyyppisen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen sekä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kaikki vaiheet jätteen syntymisestä loppusijoitukseen. Kansallisten ohjelmien sisältö määritellään neuvoston direktiivissä 2011/70/Euratom (10), ja siihen kuuluvat keskeiset suorituskykyindikaattorit, joiden avulla edistymistä voidaan seurata avoimesti. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle säännöllisesti kansallisten ohjelmien toteuttamisen edistymisestä. Jäsenvaltioiden raportointi vuodelta 2021 osoittaa, että ensimmäisten unionin alueella syvällä maaperässä sijaitsevien loppusijoituslaitosten toteuttamisessa on edistytty merkittävästi. Jäsenvaltioiden saataville on tulossa vuoteen 2050 mennessä realistisia ratkaisuja tällaisten laitosten kehittämiseksi ja käyttämiseksi. Tämän vuoksi vastaavan vaatimuksen sisällyttämisellä teknisiin arviointikriteereihin varmistetaan, ettei ympäristölle aiheudu merkittävää haittaa. |
| --- | --- |

(14)

Ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin tavoitteisiin liittyvillä teknisillä arviointikriteereillä olisi varmistettava, että taloudellinen toiminta ei aiheuta merkittävää haittaa millekään muulle ympäristötavoitteelle. Erityisesti ydinenergiaan liittyvien taloudellisten toimintojen osalta on tarpeen varmistaa, että ydinjätteen pitkäaikainen loppusijoitus ei aiheuta asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua merkittävää ja pitkäaikaista haittaa ympäristölle. Sen vuoksi teknisissä arviointikriteereissä on aiheellista vahvistaa ydinjätehuoltorahastoa ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahastoa koskevat erityisvaatimukset, jotka voidaan yhdistää, noudattaen periaatetta, että jätteen tuottajien olisi vastattava jätehuollosta aiheutuvista kustannuksista, ja edellyttää kaikelle radioaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitoksia, minkä olisi estettävä radioaktiivisen jätteen vienti loppusijoitettavaksi kolmansiin maihin. Useissa jäsenvaltioissa matala- ja keskiaktiivista jätettä loppusijoitetaan jo nyt maanpinnan läheisyydessä sijaitseviin loppusijoituslaitoksiin, ja näiden maanpinnan läheisyydessä sijaitsevien loppusijoituslaitosten toiminnasta on vuosikymmenten aikana kertynyt runsaasti kokemusta ja osaamista jätehuollon suhteen. Korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen osalta syvällä maaperässä sijaitseva loppusijoitus on uusimman tietämyksen mukainen ratkaisu, joka on asiantuntijayhteisössä maailmanlaajuisesti laajalti tunnustettu turvallisimmaksi ja kestävimmäksi vaihtoehdoksi korkea-aktiivisen jätteen ja jätteeksi katsotun käytetyn ydinpolttoaineen huollon viimeisessä vaiheessa. Vaikka jäsenvaltioilla on edelleen vastuu käytetyn ydinpolttoaineensa ja matala-, keski- tai korkea-aktiivisen jätteen huoltoa koskevasta politiikastaan, niiden olisi sisällytettävä loppusijoitusvaihtoehtojen suunnittelu ja täytäntöönpano kansallisiin politiikkoihinsa, erityisesti käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeviin kansallisiin ohjelmiin, jotka kattavat kaikentyyppisen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen sekä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kaikki vaiheet jätteen syntymisestä loppusijoitukseen. Kansallisten ohjelmien sisältö määritellään neuvoston direktiivissä 2011/70/Euratom (10), ja siihen kuuluvat keskeiset suorituskykyindikaattorit, joiden avulla edistymistä voidaan seurata avoimesti. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle säännöllisesti kansallisten ohjelmien toteuttamisen edistymisestä. Jäsenvaltioiden raportointi vuodelta 2021 osoittaa, että ensimmäisten unionin alueella syvällä maaperässä sijaitsevien loppusijoituslaitosten toteuttamisessa on edistytty merkittävästi. Jäsenvaltioiden saataville on tulossa vuoteen 2050 mennessä realistisia ratkaisuja tällaisten laitosten kehittämiseksi ja käyttämiseksi. Tämän vuoksi vastaavan vaatimuksen sisällyttämisellä teknisiin arviointikriteereihin varmistetaan, ettei ympäristölle aiheudu merkittävää haittaa.

| (15) | Muiden kuin rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan yritysten on tarpeen tarjota sijoittajille merkittävää avoimuutta fossiilisen kaasun ja ydinenergian avulla tapahtuvan sähköntuotannon toimintoihin tekemistään sijoituksista, ja näitä toimintoja varten olisi vahvistettava tekniset arviointikriteerit. Avoimuuden vuoksi muille kuin rahoitusalan yrityksille ja rahoitusalan yrityksille olisi vahvistettava erityiset tietojen antamista koskevat vaatimukset. Sijoittajille annettavien tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi kyseiset tiedot olisi esitettävä sellaisen lomakkeen muodossa, josta käy selvästi ilmi fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyvien toimintojen osuus kyseisten yritysten keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja tarvittaessa osoittajassa. Jotta saataisiin aikaan merkittävää avoimuutta sijoittajille, jotka tekevät sijoituksia asetuksen (EU) 2020/852 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuihin rahoitustuotteisiin, jotka ovat kytköksissä fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyviin toimintoihin, joita varten on vahvistettu tekniset arviointikriteerit, komissio muuttaa kyseisiin rahoitustuotteisiin liittyvää tiedonantokehystä tai ehdottaa sitä koskevia muutoksia tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa täysi avoimuus kyseisten rahoitustuotteiden koko elinkaaren ajan. Jotta perimmäiset sijoittajat tunnistavat tällaiset tiedot selkeästi, komissio harkitsee jakelijoiden antamaa rahoitus- ja vakuutusneuvontaa koskevien vaatimusten muuttamista. |
| --- | --- |

(15)

Muiden kuin rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan yritysten on tarpeen tarjota sijoittajille merkittävää avoimuutta fossiilisen kaasun ja ydinenergian avulla tapahtuvan sähköntuotannon toimintoihin tekemistään sijoituksista, ja näitä toimintoja varten olisi vahvistettava tekniset arviointikriteerit. Avoimuuden vuoksi muille kuin rahoitusalan yrityksille ja rahoitusalan yrityksille olisi vahvistettava erityiset tietojen antamista koskevat vaatimukset. Sijoittajille annettavien tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi kyseiset tiedot olisi esitettävä sellaisen lomakkeen muodossa, josta käy selvästi ilmi fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyvien toimintojen osuus kyseisten yritysten keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja tarvittaessa osoittajassa. Jotta saataisiin aikaan merkittävää avoimuutta sijoittajille, jotka tekevät sijoituksia asetuksen (EU) 2020/852 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuihin rahoitustuotteisiin, jotka ovat kytköksissä fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyviin toimintoihin, joita varten on vahvistettu tekniset arviointikriteerit, komissio muuttaa kyseisiin rahoitustuotteisiin liittyvää tiedonantokehystä tai ehdottaa sitä koskevia muutoksia tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa täysi avoimuus kyseisten rahoitustuotteiden koko elinkaaren ajan. Jotta perimmäiset sijoittajat tunnistavat tällaiset tiedot selkeästi, komissio harkitsee jakelijoiden antamaa rahoitus- ja vakuutusneuvontaa koskevien vaatimusten muuttamista.

| (16) | Sijoittajien luottamuksen lisäämiseksi riippumattoman kolmannen osapuolen olisi todennettava, että fossiiliseen kaasuun liittyvää toimintaa koskevat tekniset arviointikriteerit täyttyvät. Jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuuden puolueeton ja huolellinen todentaminen, riippumattomalla kolmannella osapuolella olisi oltava resurssit ja asiantuntemus todentamisen suorittamiseksi, sen olisi oltava riippumaton, jotta vältetään eturistiriidat omistajan tai rahoittajan kanssa, eikä se saisi olla mukana tällaisen fossiiliseen kaasuun liittyvän toiminnan kehittämisessä tai toteuttamisessa. Todentamismekanismin lisäksi rahoitusalan yrityksiin ja muihin kuin rahoitusalan yrityksiin voidaan soveltaa muussa kestävää rahoitusta koskevassa unionin lainsäädännössä säädettyjä erityisiä todentamisvaatimuksia, jotka kattavat teknisten arviointikriteerien noudattamisen. Komission olisi tarkasteltava asetuksen (EU) 2020/852 26 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti uudelleen säännöksiä, joita tarvitaan kyseisessä asetuksessa vahvistettujen kriteerien noudattamisen todentamismekanismien perustamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Sijoittajien luottamuksen lisäämiseksi riippumattoman kolmannen osapuolen olisi todennettava, että fossiiliseen kaasuun liittyvää toimintaa koskevat tekniset arviointikriteerit täyttyvät. Jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuuden puolueeton ja huolellinen todentaminen, riippumattomalla kolmannella osapuolella olisi oltava resurssit ja asiantuntemus todentamisen suorittamiseksi, sen olisi oltava riippumaton, jotta vältetään eturistiriidat omistajan tai rahoittajan kanssa, eikä se saisi olla mukana tällaisen fossiiliseen kaasuun liittyvän toiminnan kehittämisessä tai toteuttamisessa. Todentamismekanismin lisäksi rahoitusalan yrityksiin ja muihin kuin rahoitusalan yrityksiin voidaan soveltaa muussa kestävää rahoitusta koskevassa unionin lainsäädännössä säädettyjä erityisiä todentamisvaatimuksia, jotka kattavat teknisten arviointikriteerien noudattamisen. Komission olisi tarkasteltava asetuksen (EU) 2020/852 26 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti uudelleen säännöksiä, joita tarvitaan kyseisessä asetuksessa vahvistettujen kriteerien noudattamisen todentamismekanismien perustamiseksi.

| (17) | Nopea teknologinen kehitys on ominaista fossiilisen kaasun ja ydinenergian aloille. Sen vuoksi on tarpeen tarkastella säännöllisesti uudelleen teknisiä arviointikriteerejä, jotka kattavat energiantuotantotoiminnot kyseisillä aloilla, kuten asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa edellytetään. Lisäksi asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten perusteella uudelleentarkastelun olisi katettava teknisissä arviointikriteereissä vahvistettujen määräaikojen asianmukaisuus. |
| --- | --- |

(17)

Nopea teknologinen kehitys on ominaista fossiilisen kaasun ja ydinenergian aloille. Sen vuoksi on tarpeen tarkastella säännöllisesti uudelleen teknisiä arviointikriteerejä, jotka kattavat energiantuotantotoiminnot kyseisillä aloilla, kuten asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa edellytetään. Lisäksi asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten perusteella uudelleentarkastelun olisi katettava teknisissä arviointikriteereissä vahvistettujen määräaikojen asianmukaisuus.

| (18) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2139 ja komission delegoitua asetusta (EU) 2021/2178 (11) olisi muutettava. Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muutoksilla ei valtuuteta sijoituksia, vaan tarkoituksena on auttaa rahoitusmarkkinoita ja sijoittajia määrittämään tiukoin edellytyksin asiaankuuluvat kaasuun ja ydinvoimaan liittyvät toiminnot, joita tarvitaan jäsenvaltioiden energiajärjestelmien siirtymiseen kohti ilmastoneutraaliutta unionin ilmastotavoitteiden ja -sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2139 ja komission delegoitua asetusta (EU) 2021/2178 (11) olisi muutettava. Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muutoksilla ei valtuuteta sijoituksia, vaan tarkoituksena on auttaa rahoitusmarkkinoita ja sijoittajia määrittämään tiukoin edellytyksin asiaankuuluvat kaasuun ja ydinvoimaan liittyvät toiminnot, joita tarvitaan jäsenvaltioiden energiajärjestelmien siirtymiseen kohti ilmastoneutraaliutta unionin ilmastotavoitteiden ja -sitoumusten mukaisesti.

| (19) | Tässä delegoidussa asetuksessa säädetyt muutokset delegoituun asetukseen (EU) 2021/2139 ja delegoituun asetukseen (EU) 2021/2178 liittyvät läheisesti toisiinsa. Kyseiset säännökset on tarpeen sisällyttää yhteen asetukseen, jotta sidosryhmät voivat helpommin saada kattavan näkemyksen oikeudellisesta kehyksestä ja jotta voidaan helpottaa asetuksen (EU) 2020/852 soveltamista ja varmistaa säännösten välinen keskinäinen johdonmukaisuus, koska niiden olisi tultava voimaan samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Tässä delegoidussa asetuksessa säädetyt muutokset delegoituun asetukseen (EU) 2021/2139 ja delegoituun asetukseen (EU) 2021/2178 liittyvät läheisesti toisiinsa. Kyseiset säännökset on tarpeen sisällyttää yhteen asetukseen, jotta sidosryhmät voivat helpommin saada kattavan näkemyksen oikeudellisesta kehyksestä ja jotta voidaan helpottaa asetuksen (EU) 2020/852 soveltamista ja varmistaa säännösten välinen keskinäinen johdonmukaisuus, koska niiden olisi tultava voimaan samanaikaisesti.

| (20) | On tarpeen antaa muille kuin rahoitusalan yrityksille ja rahoitusalan yrityksille riittävästi aikaa arvioida, ovatko niiden fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyvät taloudelliset toiminnot tässä asetuksessa säädettyjen teknisten arviointikriteerien mukaisia, ja raportoida kyseisestä arvioinnista delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 mukaisesti. Sen vuoksi tämän asetuksen soveltamista olisi lykättävä 1 päivään tammikuuta 2023, |
| --- | --- |

(20)

On tarpeen antaa muille kuin rahoitusalan yrityksille ja rahoitusalan yrityksille riittävästi aikaa arvioida, ovatko niiden fossiiliseen kaasuun ja ydinenergiaan liittyvät taloudelliset toiminnot tässä asetuksessa säädettyjen teknisten arviointikriteerien mukaisia, ja raportoida kyseisestä arvioinnista delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 mukaisesti. Sen vuoksi tämän asetuksen soveltamista olisi lykättävä 1 päivään tammikuuta 2023,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 muutokset

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2021/2139 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 a artikla seuraavasti:

  ”2 a artikla
  Uudelleentarkastelu
  Toteuttaessaan asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua uudelleentarkastelua komissio tarkastelee ja arvioi myös tarvetta muuttaa liitteessä I olevassa 4.27 jaksossa, 4.28 jaksossa, 4.29 jakson 1 kohdan b alakohdassa, 4.30 jakson 1 kohdan b alakohdassa ja 4.31 jakson 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ajankohtia.
  Liitteessä I olevan 4.27 ja 4.28 jakson 2 kohdassa tarkoitetun ajankohdan tarkistamisessa on otettava huomioon onnettomuuksia kestävän polttoaineen kaupan pitämisen tekninen kehitys unionissa ja maailmassa.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 2 a artikla seuraavasti:

”2 a artikla

Uudelleentarkastelu

Toteuttaessaan asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua uudelleentarkastelua komissio tarkastelee ja arvioi myös tarvetta muuttaa liitteessä I olevassa 4.27 jaksossa, 4.28 jaksossa, 4.29 jakson 1 kohdan b alakohdassa, 4.30 jakson 1 kohdan b alakohdassa ja 4.31 jakson 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ajankohtia.

Liitteessä I olevan 4.27 ja 4.28 jakson 2 kohdassa tarkoitetun ajankohdan tarkistamisessa on otettava huomioon onnettomuuksia kestävän polttoaineen kaupan pitämisen tekninen kehitys unionissa ja maailmassa.”

| 2) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 3) | Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muutokset

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2021/2178 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 8 artiklaan 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

  ”6.   Muiden kuin rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan yritysten on annettava tiedoksi seuraavien määrä ja osuus:






  a) | delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.26, 4.27 ja 4.28 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja osoittajassa; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 8 artiklaan 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”6.   Muiden kuin rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan yritysten on annettava tiedoksi seuraavien määrä ja osuus:

a)

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.26, 4.27 ja 4.28 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja osoittajassa;

| b) | delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.26, 4.27 ja 4.28 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset, taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä; |
| --- | --- |

b)

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.26, 4.27 ja 4.28 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset, taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä;

| c) | luokitusjärjestelmään kelpaamattomat ydinenergiaan liittyvät toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä. |
| --- | --- |

c)

luokitusjärjestelmään kelpaamattomat ydinenergiaan liittyvät toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä.

7.   Muiden kuin rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan yritysten on annettava tiedoksi seuraavien määrä ja osuus:

| a) | delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.29, 4.30 ja 4.31 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja osoittajassa; |
| --- | --- |

a)

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.29, 4.30 ja 4.31 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä ja osoittajassa;

| b) | delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.29, 4.30 ja 4.31 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset, taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä; |
| --- | --- |

b)

delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteissä I ja II olevissa 4.29, 4.30 ja 4.31 jaksossa tarkoitetut luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset, taloudelliset toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä;

| c) | luokitusjärjestelmään kelpaamattomat fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä. |
| --- | --- |

c)

luokitusjärjestelmään kelpaamattomat fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot niiden keskeisten tulosindikaattoreiden nimittäjässä.

8.   Edellä 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä taulukkomuodossa käyttäen tämän asetuksen liitteessä XII esitettyjä lomakkeita.”

| 2) | Lisätään tämän asetuksen liitteessä III oleva teksti liitteeksi XII. |
| --- | --- |

2)

Lisätään tämän asetuksen liitteessä III oleva teksti liitteeksi XII.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2139, 4 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 täydentämisestä teknisten arviointikriteerien vahvistamisen osalta sen määrittämiseksi, millä edellytyksillä taloudellisen toiminnan katsotaan edistävän merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista ja aiheuttaako taloudellinen toiminta merkittävää haittaa jollekin muulle ympäristötavoitteelle (EUVL L 442, 9.12.2021, s. 1).

2

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ”EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset ja luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa”, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2021 (COM(2021) 188 final) ja komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia”, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2021 (COM(2021) 390 final).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Teknisen asiantuntijaryhmän raportti on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  JRC:n raportti ”Technical assessment of nuclear energy with respect to the ’do no significant harm’ criteria of Regulation (EU) 2020/852 (’Taxonomy Regulation’)”, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en

7

(8)  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

8

(9)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2587/1999, annettu 2 päivänä joulukuuta 1999, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä (EYVL L 315, 9.12.1999, s. 1).

9

(10)  Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten (EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48).

10

(11)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2178, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 täydentämisestä täsmentämällä niiden tietojen sisältö ja esitystapa, jotka direktiivin 2013/34/EU 19 a tai 29 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien yritysten on annettava ympäristön kannalta kestävistä taloudellisista toiminnoista, sekä kyseisen tiedonantovelvollisuuden noudattamiseksi käytettävä menetelmä (EUVL L 443, 10.12.2021, s. 9).

11

---

LIITE I

Lisätään delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteeseen I seuraavasti 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 ja 4.31 jakso:

”4.26   Sellaisten edistyneiden teknologioiden esikaupalliset vaiheet, joilla tuotetaan energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä

Toiminnan kuvaus

Sellaisia innovatiivisia sähköntuotantolaitoksia koskeva tutkimus, kehittäminen, demonstrointi ja käyttöönotto, joille jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet toimiluvan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin M72 ja M72.1 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa, jos se täyttää kaikki tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| --- |

Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

| 1. | Taloudelliseen toimintaan liittyvä hanke, jäljempänä ’hanke’, toteutetaan jäsenvaltiossa, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (*1) ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom (*2) kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (*1) ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom (*2) kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| b) | jäsenvaltio noudattaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja neuvoston direktiiviä 2013/59/Euratom (*3) sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/92/EU (*4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/60/EY (*5); |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio noudattaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja neuvoston direktiiviä 2013/59/Euratom (*3) sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/92/EU (*4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/60/EY (*5);

| c) | jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää;

| d) | jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia komission suosituksen 2006/851/Euratom (*6) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia komission suosituksen 2006/851/Euratom (*6) mukaisesti;

| e) | jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan;

| f) | jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:






  i) | konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen; |
| --- | --- | --- |

f)

jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:

i)

konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen;

| ii) | loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

ii)

loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä;

| iii) | suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi;

| iv) | kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

iv)

kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt.

Edellä olevan f alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat hyödyntää suunnitelmia, jotka on laadittu osana direktiivin 2011/70/Euratom 11 ja 12 artiklassa edellytettyä kansallista ohjelmaa.

| 2. | Hanke on osa unionin rahoittamaa tutkimusohjelmaa tai hankkeesta on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikäli jompaakumpaa näistä säännöksistä voidaan soveltaa, ja komissio on antanut siitä lausuntonsa Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti, ja kaikki lausunnossa esiin tuodut seikat, joilla on merkitystä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan sekä tässä jaksossa vahvistettujen teknisten arviointikriteerien soveltamisen kannalta, on otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Asianomainen jäsenvaltio on sitoutunut raportoimaan komissiolle viiden vuoden välein kunkin hankkeen osalta kaikista seuraavista seikoista:






  a) | edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys;

| b) | edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen. |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen.

Komissio tarkastelee raporttien perusteella 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ydinjätehuoltorahaston ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahaston kertyneiden varojen riittävyyttä ja 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun dokumentoidun suunnitelman toteutuksen edistymistä ja voi antaa asiasta lausunnon asianomaiselle jäsenvaltiolle.

| 4. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu lainsäädäntö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse erityisesti stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin alueella sijaitsevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

| 5. | Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön (WENRA) viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Edellä 1 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettu radioaktiivinen jäte loppusijoitetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se on syntynyt, ellei asianomaisen jäsenvaltion ja määräjäsenvaltion välillä ole direktiivissä 2011/70/Euratom tarkoitettua sopimusta. Siinä tapauksessa määräjäsenvaltiolla on radioaktiivisen jätteen huolto- ja loppusijoitusohjelmat ja toiminnassa oleva asianmukainen loppusijoituslaitos direktiivin 2011/70/Euratom vaatimusten mukaisesti.






  Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä |
| --- | --- |
| Toiminnan tarkoituksena on tuottaa tai toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.
  Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan komission suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli. |
| Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |

6.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä

Toiminnan tarkoituksena on tuottaa tai toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.

Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan komission suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohdassa, 8 b artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 8 c artiklan a alakohdassa säädetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan äärimmäisiä luonnonuhkia, mukaan lukien tulvia ja äärimmäisiä sääoloja, koskevia IAEA:n ja WENRAn kansainvälisiä ohjeita.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai unionin lainsäädännössä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai direktiivissä 2013/51/Euratom (*7) ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiivin 2011/70/Euratom säännöstä, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.”

4.27   Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö sähkön tai lämmön tuottamiseksi, vedyn tuotanto mukaan luettuna, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden avulla

Tässä jaksossa parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla tarkoitetaan tekniikoita, jotka täyttävät kaikki direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset ja ovat kaikilta osin IAEA:n standardien uusimpien teknisten parametrien sekä WENRAn turvallisuustavoitteiden ja viitearvojen mukaiset.

Toiminnan kuvaus

Uusien ydinlaitosten rakentaminen ja turvallinen käyttö, silloin kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet rakennusluvan vuoteen 2045 mennessä kansallisen lainsäädännön mukaisesti sähkön tai prosessilämmön tuotantoa varten, mukaan lukien kaukolämpö ja teollisuusprosessit, kuten vedyn tuotanto (uudet ydinlaitokset), sekä niiden turvallisuuden parantaminen.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin D35.11 ja F42.22 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa, jos se täyttää kaikki tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| --- |

Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

| 1. | Taloudelliseen toimintaan liittyvä hanke, jäljempänä ’hanke’, toteutetaan jäsenvaltiossa, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| b) | jäsenvaltio noudattaa Euratomin perustamissopimusta ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja direktiiviä 2013/59/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2011/92/EU ja direktiiviä 2000/60/EY; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio noudattaa Euratomin perustamissopimusta ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja direktiiviä 2013/59/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2011/92/EU ja direktiiviä 2000/60/EY;

| c) | jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää;

| d) | jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti;

| e) | jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan;

| f) | jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:






  i) | konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen; |
| --- | --- | --- |

f)

jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:

i)

konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen;

| ii) | loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

ii)

loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä;

| iii) | suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi;

| iv) | kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

iv)

kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt.

Edellä olevan f alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat hyödyntää suunnitelmia, jotka on laadittu osana direktiivin 2011/70/Euratom 11 ja 12 artiklassa edellytettyä kansallista ohjelmaa.

| 2. | Hankkeessa sovelletaan kaikilta osin parhaita käytettävissä olevia tekniikoita ja vuodesta 2025 alkaen onnettomuuden kestäviä polttoaineita. Tekniikat on sertifioinut ja hyväksynyt kansallinen turvallisuusviranomainen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hankkeesta on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikäli jompaakumpaa näistä säännöksistä voidaan soveltaa, ja komissio on antanut siitä lausuntonsa Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti, ja kaikki lausunnossa esiin tuodut seikat, joilla on merkitystä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan sekä tässä jaksossa vahvistettujen teknisten arviointikriteerien soveltamisen kannalta, on otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asianomainen jäsenvaltio on sitoutunut raportoimaan komissiolle viiden vuoden välein kunkin hankkeen osalta kaikista seuraavista seikoista:






  a) | edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys;

| b) | edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen. |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen.

Komissio tarkastelee raporttien perusteella 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ydinjätehuoltorahaston ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahaston kertyneiden varojen riittävyyttä ja 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun dokumentoidun suunnitelman toteutuksen edistymistä ja voi antaa asiasta lausunnon asianomaiselle jäsenvaltiolle.

| 5. | Komissio tarkastelee vuodesta 2025 alkaen vähintään 10 vuoden välein parhaita käytettävissä olevia tekniikoita vastaavia teknisiä parametreja Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) arvioinnin pohjalta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu lainsäädäntö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse erityisesti stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin alueella sijaitsevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

| 7. | Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat IAEA:n ja WENRAn viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Edellä 1 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettu radioaktiivinen jäte loppusijoitetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se on syntynyt, ellei asianomaisen jäsenvaltion ja määräjäsenvaltion välillä ole direktiivissä 2011/70/Euratom tarkoitettua sopimusta. Siinä tapauksessa määräjäsenvaltiolla on radioaktiivisen jätteen huolto- ja loppusijoitusohjelmat ja toiminnassa oleva asianmukainen loppusijoituslaitos direktiivin 2011/70/Euratom vaatimusten mukaisesti.






  Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä |
| --- | --- |
| Toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.
  Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli. |
| Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |

8.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä

Toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.

Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohdassa, 8 b artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 8 c artiklan a alakohdassa säädetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan äärimmäisiä luonnonuhkia, mukaan lukien tulvia ja äärimmäisiä sääoloja, koskevia IAEA:n ja WENRAn kansainvälisiä ohjeita.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai unionin lainsäädännössä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai direktiivissä 2013/51/Euratom ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiiviä 2011/70/Euratom, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.

4.28   Sähköntuotanto ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa

Toiminnan kuvaus

Olemassa olevien ydinlaitosten muuttaminen pidentämällä sähköä tai lämpöä ydinenergian avulla tuottavien ydinlaitosten (ydinvoimaloiden) turvallista käyttöikää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla viimeistään vuonna 2040 kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin D35.11 ja F42.22 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa, jos se täyttää kaikki tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| --- |

Yleiset kriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

| 1. | Taloudelliseen toimintaan liittyvä hanke, jäljempänä ’hanke’, toteutetaan jäsenvaltiossa, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jäsenvaltio on saattanut neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| b) | jäsenvaltio noudattaa Euratomin perustamissopimusta ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja direktiiviä 2013/59/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2011/92/EU ja direktiiviä 2000/60/EY; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio noudattaa Euratomin perustamissopimusta ja sen nojalla hyväksyttyä lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2009/71/Euratom, direktiiviä 2011/70/Euratom ja direktiiviä 2013/59/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksyttyä unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2011/92/EU ja direktiiviä 2000/60/EY;

| c) | jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiolla on hankkeen hyväksymispäivästä alkaen käytössä ydinjätehuoltorahasto ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahasto, jotka voidaan yhdistää;

| d) | jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio on osoittanut, että sillä on ydinvoimalan arvioidun käyttöiän päättyessä käytettävissään resurssit, jotka vastaavat ydinjätehuollon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston arvioituja kustannuksia suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti;

| e) | jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiolla on kaikelle hyvin matala-aktiiviselle, matala-aktiiviselle ja keskiaktiiviselle jätteelle loppusijoituslaitokset, joista on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältyvät neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom mukaiseen tarkistettuun kansalliseen ohjelmaan;

| f) | vuoden 2025 jälkeen hyväksyttyjen hankkeiden osalta jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:






  i) | konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen; |
| --- | --- | --- |

f)

vuoden 2025 jälkeen hyväksyttyjen hankkeiden osalta jäsenvaltiolla on dokumentoitu suunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti vaiheet korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen käyttöön ottamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja jossa kuvataan kaikki seuraavat seikat:

i)

konseptit tai suunnitelmat ja tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen;

| ii) | loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

ii)

loppusijoituslaitoksen eliniän jälkeisen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat konseptit tai suunnitelmat, mukaan lukien ajanjakso, jolloin asiaankuuluvaa valvontaa jatketaan, sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä;

| iii) | suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

suunnitelman toteuttamista koskeva vastuu ja tärkeimmät suorituskykyindikaattorit sen edistymisen seuraamiseksi;

| iv) | kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

iv)

kustannusarviot ja rahoitusjärjestelyt.

Edellä olevan f alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat hyödyntää suunnitelmia, jotka on laadittu osana direktiivin 2011/70/Euratom 11 ja 12 artiklassa edellytettyä kansallista ohjelmaa.

| 2. | Päivitetyllä hankkeella pannaan täytäntöön kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat turvallisuuden parannustoimet ja hyödynnetään vuodesta 2025 alkaen onnettomuuden kestäviä polttoaineita. Tekniikat on sertifioinut ja hyväksynyt kansallinen turvallisuusviranomainen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hankkeesta on ilmoitettu komissiolle Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan tai neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikäli jompaakumpaa näistä säännöksistä voidaan soveltaa, ja komissio on antanut siitä lausuntonsa Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti, ja kaikki lausunnossa esiin tuodut seikat, joilla on merkitystä asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan sekä tässä jaksossa vahvistettujen teknisten arviointikriteerien soveltamisen kannalta, on otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asianomainen jäsenvaltio on sitoutunut raportoimaan komissiolle viiden vuoden välein kunkin hankkeen osalta kaikista seuraavista seikoista:






  a) | edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kertyneiden varojen riittävyys;

| b) | edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen. |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa tapahtunut edistyminen.

Komissio tarkastelee raporttien perusteella 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ydinjätehuoltorahaston ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistorahaston kertyneiden varojen riittävyyttä ja 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun dokumentoidun suunnitelman toteutuksen edistymistä ja voi antaa asiasta lausunnon asianomaiselle jäsenvaltiolle.

| 5. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu lainsäädäntö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse erityisesti stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

| 6. | Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat IAEA:n ja WENRAn viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Edellä 1 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettu radioaktiivinen jäte loppusijoitetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa se on syntynyt, ellei asianomaisen jäsenvaltion ja määräjäsenvaltion välillä ole direktiivissä 2011/70/Euratom tarkoitettua sopimusta. Siinä tapauksessa määräjäsenvaltiolla on radioaktiivisen jätteen huolto- ja loppusijoitusohjelmat ja toiminnassa oleva asianmukainen loppusijoituslaitos direktiivin 2011/70/Euratom vaatimusten mukaisesti.






  Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä |
| --- | --- |
| Toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.
  Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli. |
| Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta |
| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |

7.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävää edistämistä

Toiminnalla tuotetaan sähköä ydinenergian avulla. Ydinenergian avulla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.

Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Lisäkriteerit, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohdassa, 8 b artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 8 c artiklan a alakohdassa säädetyt vaatimukset.

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan äärimmäisiä luonnonuhkia, mukaan lukien tulvia ja äärimmäisiä sääoloja, koskevia IAEA:n ja WENRAn kansainvälisiä ohjeita.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai unionin lainsäädännössä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai direktiivissä 2013/51/Euratom ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiiviä 2011/70/Euratom, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.

4.29   Sähköntuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla

Toiminnan kuvaus

Fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentaminen tai käyttö. Toiminta ei sisällä tämän liitteen 4.7 jaksossa tarkoitettua yksinomaan uusiutuvia ei-fossiilisia kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita käyttävää sähköntuotantoa eikä tämän liitteen 4.8 jaksossa tarkoitettua yksinomaan biokaasua ja nestemäisiä biopolttoaineita käyttävää sähköntuotantoa.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta voidaan luokitella useisiin NACE-koodeihin ja erityisesti koodeihin D35.11 ja F42.22 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua siirtymätoimintaa, jos se täyttää tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | Fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.
  Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt lasketaan hankekohtaisten tietojen pohjalta, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.
  Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta täyttää tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisessa jaksossa vahvistetut kriteerit.
  Jos hiilidioksidi, joka muuten vapautuisi sähköntuotantoprosessissa, otetaan talteen maanalaista varastointia varten, hiilidioksidi kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen teknisten arviointikriteerien mukaisesti. |

Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen

1.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

Fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tuotetun sähkön elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh.

Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt lasketaan hankekohtaisten tietojen pohjalta, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta täyttää tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisessa jaksossa vahvistetut kriteerit.

Jos hiilidioksidi, joka muuten vapautuisi sähköntuotantoprosessissa, otetaan talteen maanalaista varastointia varten, hiilidioksidi kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen teknisten arviointikriteerien mukaisesti.

| b) | Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:






  i) | toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta, tai toiminnan vuotuisten suorien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvo on enintään 550 kg CO2e/kW laitoksen kapasiteetin osalta 20 vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

b)

Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

i)

toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta, tai toiminnan vuotuisten suorien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvo on enintään 550 kg CO2e/kW laitoksen kapasiteetin osalta 20 vuoden aikana;

| ii) | korvattavaa sähköä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen; |
| --- | --- |

ii)

korvattavaa sähköä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen;

| iii) | toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen sähköntuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita; |
| --- | --- |

iii)

toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen sähköntuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita;

| iv) | uusi tuotantokapasiteetti on enintään 15 prosenttia suurempi kuin korvatun laitoksen kapasiteetti; |
| --- | --- |

iv)

uusi tuotantokapasiteetti on enintään 15 prosenttia suurempi kuin korvatun laitoksen kapasiteetti;

| v) | laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman; |
| --- | --- |

v)

laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman;

| vi) | korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia uuden tuotantokapasiteetin toiminta-aikana; |
| --- | --- |

vi)

korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia uuden tuotantokapasiteetin toiminta-aikana;

| vii) | jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (*8) 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä. |
| --- | --- |

vii)

jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (*8) 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä.

Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien täyttymisen todentaa riippumaton kolmas osapuoli. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla on tarvittavat resurssit ja asiantuntemus todentamisen suorittamiseksi. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla ei ole omistajaan tai rahoittajaan liittyviä eturistiriitoja eikä hän osallistu toiminnan kehittämiseen tai toteuttamiseen. Riippumaton kolmannen osapuolen todentaja todentaa huolellisesti teknisten arviointikriteerien täyttymisen. Erityisesti riippumaton kolmas osapuoli julkaisee ja toimittaa komissiolle vuosittain kertomuksen, jossa

| a) | sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso; |
| --- | --- |

a)

sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso;

| b) | arvioidaan tapauksen mukaan, tarjoavatko toiminnan vuotuiset suorat kasvihuonekaasupäästöt uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun 20 vuoden keskimääräisen kynnysarvon noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

arvioidaan tapauksen mukaan, tarjoavatko toiminnan vuotuiset suorat kasvihuonekaasupäästöt uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun 20 vuoden keskimääräisen kynnysarvon noudattamiseksi;

| c) | arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan v alakohdan noudattamiseksi. |
| --- | --- |

c)

arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan v alakohdan noudattamiseksi.

Toteuttaessaan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun arvioinnin riippumaton kolmannen osapuolen todentaja ottaa huomioon erityisesti suunnitellut vuotuiset suorat kasvihuonekaasupäästöt kultakin kehityskulun vuodelta, toteutuneet vuotuiset suorat kasvihuonekaasupäästöt, suunnitellut ja toteutuneet käyttötunnit sekä uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen suunnitellun ja toteutuneen käytön.

Komissio voi sille toimitettujen kertomusten pohjalta antaa lausunnon asianomaisille toimijoille. Komissio ottaa nämä kertomukset huomioon suorittaessaan asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua uudelleentarkastelua.

| 2. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, kuten metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma; |
| --- | --- | --- |

2.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, kuten metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma;

| b) | toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot. |
| --- | --- |

b)

toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot.

| 3. | Jos toiminnassa yhdistetään fossiilisia kaasumaisia polttoaineita kaasumaisiin tai nestemäisiin biopolttoaineisiin, biopolttoaineiden tuotannossa käytetty maatalousbiomassa täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kriteerit, ja metsäbiomassa täyttää saman direktiivin 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädetyt kriteerit. |
| --- | --- |

3.

Jos toiminnassa yhdistetään fossiilisia kaasumaisia polttoaineita kaasumaisiin tai nestemäisiin biopolttoaineisiin, biopolttoaineiden tuotannossa käytetty maatalousbiomassa täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kriteerit, ja metsäbiomassa täyttää saman direktiivin 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädetyt kriteerit.

Ei merkittävää haittaa

| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

4.30   Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokas yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista

Toiminnan kuvaus

Fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentaminen, kunnostaminen ja käyttö. Toiminta ei sisällä tämän liitteen 4.19 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokasta yhteistuotantoa yksinomaan uusiutuvista ei-fossiilisista kaasumaisista ja nestemäisistä polttoaineista eikä tämän liitteen 4.20 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotantoa yksinomaan biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden avulla.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta voidaan luokitella NACE-koodeihin D35.11 ja D35.30 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua siirtymätoimintaa, jos se täyttää tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | Kaasumaisia polttoaineita käyttävän lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotannon elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/1 kWh yhteistuotannon energiatuotosta.
  Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt lasketaan hankekohtaisten tietojen pohjalta, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.
  Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta vastaa tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisia jaksoja. Jos sähköntuotannosta vapautuva hiilidioksidi otetaan talteen, sen on noudatettava tämän jakson 1 kohdassa vahvistettua päästörajaa, ja se kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen, hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia koskevien teknisten arviointikriteerien mukaisesti. |

Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen

1.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

Kaasumaisia polttoaineita käyttävän lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotannon elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/1 kWh yhteistuotannon energiatuotosta.

Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt lasketaan hankekohtaisten tietojen pohjalta, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta vastaa tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisia jaksoja. Jos sähköntuotannosta vapautuva hiilidioksidi otetaan talteen, sen on noudatettava tämän jakson 1 kohdassa vahvistettua päästörajaa, ja se kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen, hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia koskevien teknisten arviointikriteerien mukaisesti.

| b) | Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:






  i) | toiminnalla saavutetaan vähintään 10 prosentin primäärinenergian säästöt verrattuna lämmön ja sähkön erillisen tuotannon viitearvoihin; primäärienergian säästöt lasketaan direktiivissä 2012/27/EU olevan kaavan perusteella; |
| --- | --- | --- |

b)

Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

i)

toiminnalla saavutetaan vähintään 10 prosentin primäärinenergian säästöt verrattuna lämmön ja sähkön erillisen tuotannon viitearvoihin; primäärienergian säästöt lasketaan direktiivissä 2012/27/EU olevan kaavan perusteella;

| ii) | toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta; |
| --- | --- |

ii)

toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta;

| iii) | korvattavaa sähköä ja/tai lämpöä tai jäähdytystä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen; |
| --- | --- |

iii)

korvattavaa sähköä ja/tai lämpöä tai jäähdytystä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen;

| iv) | toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen yhdistetyn lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tuotannon, erillisen lämmön tai jäähdytyksen tuotannon tai erillisen sähköntuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita; |
| --- | --- |

iv)

toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen yhdistetyn lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tuotannon, erillisen lämmön tai jäähdytyksen tuotannon tai erillisen sähköntuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita;

| v) | uusi tuotantokapasiteetti ei ylitä korvatun laitoksen kapasiteettia; |
| --- | --- |

v)

uusi tuotantokapasiteetti ei ylitä korvatun laitoksen kapasiteettia;

| vi) | laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman; |
| --- | --- |

vi)

laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman;

| vii) | korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia / kWh energiatuotosta; |
| --- | --- |

vii)

korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia / kWh energiatuotosta;

| viii) | laitoksen kunnostaminen ei lisää laitoksen tuotantokapasiteettia; |
| --- | --- |

viii)

laitoksen kunnostaminen ei lisää laitoksen tuotantokapasiteettia;

| ix) | jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä asetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä. |
| --- | --- |

ix)

jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä asetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä.

Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien täyttymisen todentaa riippumaton kolmas osapuoli. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla on tarvittavat resurssit ja asiantuntemus todentamisen suorittamiseksi. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla ei ole omistajaan tai rahoittajaan liittyviä eturistiriitoja eikä hän osallistu toiminnan kehittämiseen tai toteuttamiseen. Riippumaton kolmannen osapuolen todentaja todentaa huolellisesti teknisten arviointikriteerien täyttymisen. Erityisesti riippumaton kolmas osapuoli julkaisee ja toimittaa komissiolle vuosittain kertomuksen, jossa

| a) | sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso; |
| --- | --- |

a)

sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso;

| b) | arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan vi alakohdan noudattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan vi alakohdan noudattamiseksi.

Komissio voi sille toimitettujen kertomusten pohjalta antaa lausunnon asianomaisille toimijoille. Komissio ottaa nämä kertomukset huomioon suorittaessaan asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua uudelleentarkastelua.

| 2. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, mukaan lukien metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma; |
| --- | --- | --- |

2.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, mukaan lukien metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma;

| b) | toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot. |
| --- | --- |

b)

toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot.

Ei merkittävää haittaa

| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

4.31   Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä

Toiminnan kuvaus

Direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 41 kohdassa tarkoitettuun tehokkaaseen kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmään liitettyjen, lämpöä tai jäähdytystä fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tuottavien laitosten rakentaminen, kunnostaminen ja käyttö. Toiminta ei sisällä tämän liitteen 4.23 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen tuotantoa tehokkaassa kaukolämmitysjärjestelmässä yksinomaan uusiutuvilla ei-fossiilisilla kaasumaisilla ja nestemäisillä polttoaineilla eikä tämän liitteen 4.24 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen tuotantoa yksinomaan biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden avulla.

Toiminta luokitellaan NACE-koodiin D35.30 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta on asetuksen (EU) 2020/852 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua siirtymätoimintaa, jos se täyttää tässä jaksossa vahvistetut tekniset arviointikriteerit.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | Kaasumaisilla polttoaineilla tuotetun lämmön tai jäähdytyksen elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh. Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.
  Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.
  Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta vastaa tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisia jaksoja. Jos sähköntuotannosta vapautuva hiilidioksidi otetaan talteen, sen on noudatettava tämän jakson 1 kohdassa vahvistettua päästörajaa, ja se kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen, hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia koskevien teknisten arviointikriteerien mukaisesti. |

Ilmastonmuutoksen hillinnän merkittävä edistäminen

1.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

Kaasumaisilla polttoaineilla tuotetun lämmön tai jäähdytyksen elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 100 g CO2e/kWh. Elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset lasketaan suosituksen 2013/179/EU tai vaihtoehtoisesti standardien ISO 14067:2018 tai ISO 14064–1:2018 mukaisesti.

Määrälliset elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt todentaa riippumaton kolmas osapuoli.

Jos laitoksissa käytetään jonkinlaista päästöjenvähennysmekanismia (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto tai uusiutuvien tai vähähiilisten kaasujen käyttö), päästöjenvähennystoiminta vastaa tapauksen mukaan tämän liitteen asianomaisia jaksoja. Jos sähköntuotannosta vapautuva hiilidioksidi otetaan talteen, sen on noudatettava tämän jakson 1 kohdassa vahvistettua päästörajaa, ja se kuljetetaan ja varastoidaan maan alle tämän liitteen 5.11 ja 5.12 jaksossa vahvistettujen, hiilidioksidin kuljetusta ja varastointia koskevien teknisten arviointikriteerien mukaisesti.

| b) | Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:






  i) | toiminnan tuottama lämpöenergia käytetään direktiivissä 2012/27/EU määritellyssä tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä; |
| --- | --- | --- |

b)

Laitokset, joiden rakennuslupa on myönnetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

i)

toiminnan tuottama lämpöenergia käytetään direktiivissä 2012/27/EU määritellyssä tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä;

| ii) | toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta; |
| --- | --- |

ii)

toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh energiatuotosta;

| iii) | korvattavaa lämpöä tai jäähdytystä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen; |
| --- | --- |

iii)

korvattavaa lämpöä tai jäähdytystä ei voida tuottaa uusiutuvista energialähteistä, perustuen vertailevaan arviointiin samaan kapasiteettiin kykenevän, kustannustehokkaimman ja teknisesti toteutuskelpoisimman uusiutuvan vaihtoehdon kanssa; vertailevan arvioinnin tulokset julkaistaan ja niistä järjestetään sidosryhmien kuuleminen;

| iv) | toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen lämmön tai jäähdytyksen tuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita; |
| --- | --- |

iv)

toiminta korvaa olemassa olevan suuripäästöisen lämmön tai jäähdytyksen tuotannon, jossa käytetään kiinteitä tai nestemäisiä fossiilisia polttoaineita;

| v) | uusi tuotantokapasiteetti ei ylitä korvatun laitoksen kapasiteettia; |
| --- | --- |

v)

uusi tuotantokapasiteetti ei ylitä korvatun laitoksen kapasiteettia;

| vi) | laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman; |
| --- | --- |

vi)

laitos on suunniteltu ja rakennettu käyttämään uusiutuvia ja/tai vähähiilisiä kaasumaisia polttoaineita, siirtyminen uusiutuvien ja/tai vähähiilisten kaasumaisten polttoaineiden täysimääräiseen käyttöön tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035, ja yrityksen hallintoelin on antanut sitoumuksen ja hyväksynyt todennettavissa olevan suunnitelman;

| vii) | korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia / kWh energiatuotosta; |
| --- | --- |

vii)

korvaaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia / kWh energiatuotosta;

| viii) | laitoksen kunnostaminen ei lisää laitoksen tuotantokapasiteettia; |
| --- | --- |

viii)

laitoksen kunnostaminen ei lisää laitoksen tuotantokapasiteettia;

| ix) | jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä asetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä. |
| --- | --- |

ix)

jos toiminta tapahtuu sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa käytetään hiiltä energiantuotantoon, jäsenvaltio on sitoutunut luopumaan asteittain hiileen perustuvasta energiantuotannosta ja on ilmoittanut tästä asetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklassa tarkoitetussa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan tai jossakin muussa välineessä.

Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien täyttymisen todentaa riippumaton kolmas osapuoli. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla on tarvittavat resurssit ja asiantuntemus todentamisen suorittamiseksi. Riippumattomalla kolmannen osapuolen todentajalla ei ole omistajaan tai rahoittajaan liittyviä eturistiriitoja eikä hän osallistu toiminnan kehittämiseen tai toteuttamiseen. Riippumaton kolmannen osapuolen todentaja todentaa huolellisesti teknisten arviointikriteerien täyttymisen. Erityisesti riippumaton kolmas osapuoli julkaisee ja toimittaa komissiolle vuosittain kertomuksen, jossa

| a) | sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso; |
| --- | --- |

a)

sertifioidaan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen suorien kasvihuonekaasupäästöjen taso;

| b) | arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan vi alakohdan noudattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

arvioidaan, tarjoaako toiminta uskottavan kehityskulun 1 kohdan b alakohdan vi alakohdan noudattamiseksi.

Komissio voi sille toimitettujen kertomusten pohjalta antaa lausunnon asianomaisille toimijoille. Komissio ottaa nämä kertomukset huomioon suorittaessaan asetuksen (EU) 2020/852 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua uudelleentarkastelua.

| 2. | Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:






  a) | rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, kuten metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma; |
| --- | --- | --- |

2.

Toiminta täyttää jommankumman seuraavista kriteereistä:

a)

rakennusvaiheessa asennetaan mittauslaitteet fyysisten päästöjen, kuten metaanivuotojen, seurantaa varten tai otetaan käyttöön vuotojen havaitsemis- ja korjausohjelma;

| b) | toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot. |
| --- | --- |

b)

toimintavaiheessa raportoidaan päästöjen fysikaalisista mittauksista ja eliminoidaan vuodot.

Ei merkittävää haittaa

| (2) | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä A esitetyt vaatimukset.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

---

(*1)  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

*1

(*2)  Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten (EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48).

*2

(*3)  vahvistamisesta ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta suojelemiseksi ja direktiivien 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ja 2003/122/Euratom kumoamisesta (EUVL L 13, 17.1.2014, s. 1).

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

*4

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

*5

(*6)  Komission suositus 2006/851/Euratom, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista (EUVL L 330, 28.11.2006, s. 31).

*6

(*7)  Neuvoston direktiivi 2013/51/Euratom, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista (EUVL L 296, 7.11.2013, s. 12).

*7

(*8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

*8

---

LIITE II

Lisätään delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteeseen II seuraavasti 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 ja 4.31 jakso:

”4.26   Sellaisten edistyneiden teknologioiden esikaupalliset vaiheet, joilla tuotetaan energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä

Toiminnan kuvaus

Sellaisia innovatiivisia sähköntuotantolaitoksia koskeva tutkimus, kehittäminen, demonstrointi ja käyttöönotto, joille jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet toimiluvan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin M72 ja M72.1 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (1), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (1), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (2) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (3) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (2) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (3) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (4) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (5) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (4) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (5) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

| 5. | Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista. |
| --- | --- |

5.

Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista.

| 6. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

6.

Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat IAEA:n ja WENRAn viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai EU:n sääntelykehyksessä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset. Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen ja/tai direktiivissä 2013/51/Euratom ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiivin 2011/70/Euratom säännöstä, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.

4.27   Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen ja turvallinen käyttö sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi, vedyn tuotanto mukaan luettuna, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden avulla

Toiminnan kuvaus

Uusien ydinlaitosten rakentaminen ja turvallinen käyttö, silloin kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet rakennusluvan vuoteen 2045 mennessä kansallisen lainsäädännön mukaisesti sähkön tai prosessilämmön tuotantoa varten, mukaan lukien kaukolämpö ja teollisuusprosessit, kuten vedyn tuotanto (uudet ydinlaitokset), sekä niiden turvallisuuden parantaminen.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin D35.11 ja F42.22 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (6), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (6), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (7) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (8) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (7) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (8) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (9) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (10) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (9) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (10) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

| 5. | Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista. |
| --- | --- |

5.

Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista.

| 6. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

6.

Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat IAEA:n ja WENRAn viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen ja/tai EU:n sääntelykehyksessä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset. Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen ja/tai direktiivissä 2013/51/Euratom ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiivin 2011/70/Euratom säännöstä, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.

4.28   Sähköntuotanto ydinenergian avulla olemassa olevissa laitoksissa

Toiminnan kuvaus

Olemassa olevien ydinlaitosten muuttaminen pidentämällä sähköä tai lämpöä ydinenergian avulla tuottavien ydinlaitosten (ydinvoimaloiden) turvallista käyttöikää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla viimeistään vuonna 2040 kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Toiminta luokitellaan NACE-koodeihin D35.11 ja F42.2 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (11), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (11), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (12) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (13) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (12) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (13) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (14) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (15) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (14) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (15) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

| 5. | Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista. |
| --- | --- |

5.

Toiminta on Euratomin perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksytyn lainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2013/59/Euratom, direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom sekä SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla hyväksytyn unionin ympäristölainsäädännön ja erityisesti direktiivin 2011/92/EU ja direktiivin 2000/60/EY mukaista.

| 6. | Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija






  a) | on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta); |
| --- | --- | --- |

6.

Toiminta on sellaisen kansallisen lainsäädännön mukaista, jolla direktiivi 2009/71/Euratom on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, myös siltä osin kuin on kyse stressitestien avulla tehtävästä arvioinnista, joka koskee unionin ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, maanjäristykset mukaan luettuina. Näin ollen toiminta tapahtuu sen jäsenvaltion alueella, jossa ydinlaitoksen haltija

a)

on toimittanut ydinturvallisuudesta näyttöä, joka vastaa laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan ydinlaitoksen ja sen laitosalueen kannalta merkityksellisen vaaran mahdollista suuruutta ja luonnetta (direktiivin 2009/71/Euratom 6 artiklan b alakohta);

| b) | on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta); |
| --- | --- |

b)

on toteuttanut syvyyssuuntaiseen turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä muun muassa sen varmistamiseksi, että äärimmäisten ulkoisten luonnonuhkien ja ihmisen toiminnasta tahattomasti aiheutuvien vaarojen vaikutus minimoidaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 b artiklan 1 kohdan a alakohta);

| c) | on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta). |
| --- | --- |

c)

on toteuttanut asianmukaisen laitosalue- ja laitoskohtaisen arvioinnin siinä tapauksessa, että asianomainen laitoksen haltija hakee lupaa ydinvoimalan rakentamiseen tai toimintaan (direktiivin 2009/71/Euratom 8 c artiklan a alakohta).

Toiminta täyttää direktiivin 2009/71/Euratom vaatimukset, ja sitä tukevat IAEA:n ja WENRAn viimeisimmät kansainväliset ohjeet, joiden tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien ydinvoimaloiden kykyä selviytyä äärimmäisistä luonnonuhkista, tulvat ja äärimmäiset sääolot mukaan luettuina.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

Ympäristön tilan heikkenemisen riskit, jotka liittyvät veden laadun säilyttämiseen ja vesistressin välttämiseen, määritetään ja niihin puututaan yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laaditun vedenkäytön ja vesiensuojelun hallintasuunnitelman mukaisesti.

Jotta voidaan rajoittaa lämpötilapoikkeamia, jotka liittyvät hukkalämmön johtamiseen vesistöön, joesta tai järvestä tapahtuvaan vedenottoon perustuvaa läpivirtausjäähdytystä käyttävien sisämaassa sijaitsevien ydinvoimaloiden haltijat säätelevät

| a) | vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottavan makean veden alueen enimmäislämpötilaa sekoittamisen jälkeen ja

| b) | vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa. |
| --- | --- |

b)

vesistöön päästetyn jäähdytysveden ja vastaanottavan makean veden alueen välistä suurinta lämpötilaeroa.

Lämpötilan säätely toteutetaan tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen tai unionin lainsäädännössä vahvistettujen kynnysarvojen mukaisesti.

Toiminta on Industry Foundation Classes (IFC) -standardien mukaista.

Ydinalan toiminnassa noudatetaan ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevia vaatimuksia, jotka vahvistetaan direktiivissä 2000/60/EY ja väestön terveyden suojelemista ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 2013/51/Euratom.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Käytössä on sekä radioaktiivisen että muun kuin radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelma, jolla varmistetaan tällaisen jätteen mahdollisimman kattava uudelleenkäyttö tai kierrätys käyttöiän lopussa jätehierarkian mukaisesti, esimerkiksi sopimussuhteisesti jätehuoltokumppaneiden kanssa rahoitusennusteet tai viralliset hankeasiakirjat huomioon ottaen.

Toiminnan ja käytöstäpoiston aikana minimoidaan radioaktiivisen jätteen määrä direktiivin 2011/70/Euratom mukaisesti ja maksimoidaan viranomaisvalvonnasta vapautettujen materiaalien määrä direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettuja säteilysuojeluvaatimuksia noudattaen.

Käytössä on rahoitusjärjestely riittävän rahoituksen varmistamiseksi kaikille käytöstäpoistotoimille sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle direktiivin 2011/70/Euratom ja suosituksen 2006/851/Euratom mukaisesti.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Tässä jaksossa esitetyt olennaiset seikat sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin.

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset. Muut kuin radioaktiiviset päästöt ovat suurten polttolaitosten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä. Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun ydinvoimaloiden lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

Radioaktiiviset päästöt ilmaan, vesistöihin ja maaperään ovat tapauksen mukaan asianomaista toimintaa koskevien yksilöllisten lupaehtojen ja/tai direktiivissä 2013/51/Euratom ja direktiivissä 2013/59/Euratom vahvistettujen kansallisten kynnysarvojen mukaisia.

Käytetty polttoaine ja radioaktiivinen jäte huolletaan turvallisesti ja vastuullisesti direktiivin 2011/70/Euratom ja direktiivin 2013/59/Euratom mukaisesti.

Hanketta varten on saatavilla riittävästi välivarastointikapasiteettia, ja käytössä on kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat välivarastoinnin keston minimoimiseksi noudattaen direktiivin 2011/70/Euratom säännöstä, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen varastointi, mukaan lukien pitkäaikainen varastointi, on väliaikainen ratkaisu eikä vaihtoehto loppusijoitukselle.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

Ympäristövaikutusten arviointi on toteutettu direktiivin 2011/92/EU mukaisesti ennen ydinvoimalan rakentamista. Vaaditut lieventävät ja korvaavat toimenpiteet on pantu täytäntöön.

Niiden paikkojen/toimien osalta, jotka sijoittuvat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkille alueille, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen, tai tällaisten alueiden läheisyyteen (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja keskeiset biodiversiteettialueet sekä muut suojelualueet), on tarpeen mukaan tehty asianmukainen arviointi, jonka päätelmien perusteella on toteutettu tarvittavat lieventävät toimenpiteet.

Paikoista/toimista ei saa olla haittaa suojelualueilla esiintyvien luontotyyppien tai lajien suojelun tasolle.

4.29   Sähköntuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla

Toiminnan kuvaus

Liitteessä I olevan 4.29 jakson 1 kohdan a alakohdan kriteerit täyttävien fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentaminen tai käyttö. Toiminta ei sisällä liitteessä I olevassa 4.7 jaksossa tarkoitettua yksinomaan uusiutuvia ei-fossiilisia kaasumaisia ja nestemäisiä polttoaineita käyttävää sähköntuotantoa eikä liitteessä I olevassa 4.8 jaksossa tarkoitettua yksinomaan biokaasua ja nestemäisiä biopolttoaineita käyttävää sähköntuotantoa.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta voidaan luokitella useisiin NACE-koodeihin ja erityisesti koodeihin D35.11 ja F42.22 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (16), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (16), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (17) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (18) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (17) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (18) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (19) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (20) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (19) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (20) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

4.30   Lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokas yhteistuotanto fossiilisista kaasumaisista polttoaineista

Toiminnan kuvaus

Liitteessä I olevan 4.30 jakson 1 kohdan a alakohdan kriteerit täyttävien fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentaminen, kunnostaminen ja käyttö. Toiminta ei sisällä liitteessä I olevassa 4.19 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön tehokasta yhteistuotantoa yksinomaan uusiutuvista ei-fossiilisista kaasumaisista ja nestemäisistä polttoaineista eikä liitteessä I olevassa 4.20 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen ja sähkön yhteistuotantoa yksinomaan biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden avulla.

Tähän luokkaan kuuluva taloudellinen toiminta voidaan luokitella NACE-koodeihin D35.11 ja D35.30 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (21), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (21), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (22) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (23) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (22) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (23) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (24) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (25) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (24) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (25) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.

4.31   Lämmön tai jäähdytyksen tuotanto fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tehokkaassa kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmässä

Toiminnan kuvaus

Liitteessä I olevan 4.31 jakson 1 kohdan a alakohdan kriteerit täyttävien, direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 41 kohdassa tarkoitettuun tehokkaaseen kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmän liitettyjen, lämpöä tai jäähdytystä fossiilisilla kaasumaisilla polttoaineilla tuottavien laitosten rakentaminen, kunnostaminen ja käyttö. Toiminta ei sisällä liitteessä I olevassa 4.23 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen tuotantoa tehokkaassa kaukolämmitysjärjestelmässä yksinomaan uusiutuvista ei-fossiilisista kaasumaisista ja nestemäisistä polttoaineista eikä liitteessä I olevassa 4.24 jaksossa tarkoitettua lämmön tai jäähdytyksen tuotantoa yksinomaan biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden avulla.

Toiminta luokitellaan NACE-koodiin D35.30 asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaisesti.

Tekniset arviointikriteerit

| Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen |
| --- |
| 1. | Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä. |

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen merkittävä edistäminen

1.

Taloudellisessa toiminnassa on otettu käyttöön fyysisiä ja muita kuin fyysisiä ratkaisuja (’sopeutumisratkaisut’), joilla vähennetään merkittävästi tärkeimpiä kyseiseen toimintaan olennaisesti liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä.

| 2. | Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:






  a) | toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimintaan liittyvät olennaiset fyysiset ilmastoriskit on määritetty tämän liitteen lisäyksessä A luetelluista riskeistä suorittamalla perusteellinen ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi, joka sisälsi seuraavat vaiheet:

a)

toiminnan arviointi sen määrittämiseksi, mitkä tämän liitteen lisäyksessä A luetellut fyysiset ilmastoriskit voivat vaikuttaa taloudellisen toiminnan toteuttamiseen sen odotetun eliniän aikana;

| b) | jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

jos toiminnan arvioidaan olevan vaarassa yhden tai useamman tämän liitteen lisäyksessä A luetellun fyysisen ilmastoriskin vuoksi, ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi taloudelliseen toimintaan kohdistuvien fyysisten ilmastoriskien olennaisuuden arvioimiseksi;

| c) | arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

c)

arviointi sopeutumisratkaisuista, joilla havaittua fyysistä ilmastoriskiä voidaan vähentää.

Ilmastoriskin ja haavoittuvuuden arviointi on suhteutettu toiminnan laajuuteen ja sen odotettuun elinkaareen siten, että

| a) | kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa; |
| --- | --- |

a)

kun toiminnan odotettu elinkaari on alle 10 vuotta, arviointi suoritetaan vähintään käyttämällä ilmastoennusteita pienimmässä asianmukaisessa mittakaavassa;

| b) | kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (26), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden toimintojen arvioinnissa käytetään uusinta teknologiaa hyödyntäviä korkeimman mahdollisen erottelutarkkuuden ilmastoennusteita nykyisissä tulevaisuuden skenaarioissa (26), jotka vastaavat toiminnan odotettua elinkaarta, mukaan lukien vähintään 10–30 vuoden ilmastoennusteet suurille investoinneille.

| 3. | Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (27) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (28) perustuvat tai maksulliset mallit. |
| --- | --- |

3.

Ilmastoennusteet ja vaikutusten arviointi perustuvat parhaisiin käytäntöihin ja saatavilla oleviin ohjeisiin, ja niissä otetaan huomioon haavoittuvuusarviointia ja riskianalyysia koskeva uusin tieteellinen tieto sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin uusimpien raporttien (27) mukaiset menetelmät, vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut ja avoimeen lähdekoodiin (28) perustuvat tai maksulliset mallit.

| 4. | Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut






  a) | eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä; |
| --- | --- | --- |

4.

Käyttöön otetut sopeutumisratkaisut

a)

eivät vaikuta haitallisesti sopeutumistoimiin tai muiden ihmisten, luonnon, kulttuuriperinnön, omaisuuden ja muun taloudellisen toiminnan kykyyn sietää fyysisiä ilmastoriskejä;

| b) | suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (29) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (30) mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

b)

suosivat luontoon perustuvia ratkaisuja (29) tai tukeutumista siniseen tai vihreään infrastruktuuriin (30) mahdollisuuksien mukaan;

| c) | ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

ovat yhdenmukaisia paikallisten, alakohtaisten, alueellisten tai kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja -strategioiden kanssa;

| d) | ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia; |
| --- | --- |

d)

ovat valvonnan alaisia, niitä verrataan ennalta määritettyihin indikaattoreihin ja, jos tavoitteita ei saavuteta, harkitaan korjaavia toimia;

| e) | täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit. |
| --- | --- |

e)

täyttävät ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaiset tekniset arviointikriteerit sellaisen toiminnan osalta, jossa käyttöön otettu ratkaisu on fyysinen ja jolle on tässä liitteessä määritelty tekniset arviointikriteerit.

Ei merkittävää haittaa

| (1) | Ilmastonmuutoksen hillitseminen |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutoksen hillitseminen

Toiminnan suorat kasvihuonekaasupäästöt ovat alle 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu |
| --- | --- |

(3)

Vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä B esitetyt vaatimukset.

| (4) | Siirtyminen kiertotalouteen |
| --- | --- |

(4)

Siirtyminen kiertotalouteen

Ei sovellettavissa

| (5) | Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

(5)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä C esitetyt vaatimukset.

Päästöt ovat uusimmissa asiaankuuluvia parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevissa päätelmissä määritettyjen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT-päästötasot) vaihteluvälien sisällä tai niitä pienempiä, mukaan luettuina parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät suuria polttolaitoksia varten.

Merkittäviä kokonaisympäristövaikutuksia ei esiinny.

Silloin kun polttolaitosten lämpöteho on yli 1 MW mutta alittaa suuria polttolaitoksia koskevissa BAT-päätelmissä asetetut kynnysarvot, niiden päästöt alittavat direktiivin (EU) 2015/2193 liitteessä II olevassa 2 osassa vahvistetut päästöjen raja-arvot.

| (6) | Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen |
| --- | --- |

(6)

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen

Toiminta täyttää tämän liitteen lisäyksessä D esitetyt vaatimukset.”

---

(1)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

1

(2)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

(3)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

3

(4)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

5

(6)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

6

(7)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

(8)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

8

(9)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

10

(11)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

11

(12)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

(13)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

13

(14)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

15

(16)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

16

(17)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

(18)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

18

(19)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

20

(21)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

21

(22)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

(23)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

23

(24)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

25

(26)  Tulevaisuuden skenaarioihin kuuluvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdolliset kehityskulut RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 ja RCP8.5.

26

(27)  Ilmastonmuutosta koskevat arviointiraportit: Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa arvioivan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) säännöllisesti julkaisema raportti ”Impacts, Adaptation and Vulnerability”, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

(28)  Esimerkiksi Euroopan komission hallinnoimat Copernicus-palvelut.

28

(29)  Luontoon perustuvilla ratkaisuilla tarkoitetaan luonnon innoittamia ja luontopohjaisia ratkaisuja, jotka ovat kustannustehokkaita ja tuottavat yhtä aikaa ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ja auttavat luomaan selviytymiskykyä. Tällaiset ratkaisut tuovat enemmän ja monimuotoisemmin luontoa ja luonnonmukaisia piirteitä ja prosesseja kaupunkeihin, maisemiin ja merimaisemiin paikallisten, resurssitehokkaiden ja järjestelmään kohdistuvien toimien avulla. Näin ollen luontoon perustuvat ratkaisut hyödyttävät biologista monimuotoisuutta ja tukevat erilaisten ekosysteemipalvelujen tarjoamista ([hyväksymispäivä] hyväksytty versio: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen (COM/2013/249 final).

30

---

LIITE III

”LIITE XII

Vakiolomakkeet 8 artiklan 6 ja 7 kohdassa tarkoitettua tiedonantoa varten

Asetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä seuraavasti kunkin sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osalta.

Lomake 1: Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot

| Rivi | Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
| --- | --- |
| 1. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |
| 2. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |
| 3. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |
| | Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
| 4. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |
| 5. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |
| 6. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | KYLLÄ/EI |

Rivi

Ydinenergiaan liittyvät toiminnot

1.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

2.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

3.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot

4.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

5.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

6.

Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita.

KYLLÄ/EI

Lomake 2: Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (nimittäjä)

| Rivi | Taloudelliset toiminnot | Määrä ja osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina) |
| --- | --- | --- |
| Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| Määrä | % | Määrä | % | Määrä | % |
| 1. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 2. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 3. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 4. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 5. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 6. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 7. | Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 8. | Sovellettava keskeinen tulosindikaattori yhteensä | | | |

Rivi

Taloudelliset toiminnot

Määrä ja osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina)

Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Ilmastonmuutoksen hillintä

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Määrä

%

Määrä

%

Määrä

%

1.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

2.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

3.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

4.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

5.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

6.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

7.

Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

8.

Sovellettava keskeinen tulosindikaattori yhteensä

Lomake 3: Luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot (osoittaja)

| Rivi | Taloudelliset toiminnot | Määrä ja osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina) |
| --- | --- | --- |
| (Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen) | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| Määrä | % | Määrä | % | Määrä | % |
| 1. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 2. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 3. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 4. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 5. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 6. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 7. | Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | | |
| 8. | Luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa | | 100  % | | |

Rivi

Taloudelliset toiminnot

Määrä ja osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina)

(Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen)

Ilmastonmuutoksen hillintä

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Määrä

%

Määrä

%

Määrä

%

1.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

2.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

3.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

4.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

5.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

6.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

7.

Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

8.

Luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin osoittajassa

100  %

Lomake 4: Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei luokitusjärjestelmän mukaiset taloudelliset toiminnot

| Rivi | Taloudelliset toiminnot | Osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina) |
| --- | --- | --- |
| (Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen) | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| Määrä | % | Määrä | % | Määrä | % |
| 1. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 2. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 3. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 4. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 5. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 6. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 7. | Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |
| 8. | Luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | | |

Rivi

Taloudelliset toiminnot

Osuus (tiedot on esitettävä rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina)

(Ilmastonmuutoksen hillintä + ilmastonmuutokseen sopeutuminen)

Ilmastonmuutoksen hillintä

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Määrä

%

Määrä

%

Määrä

%

1.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.26 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

2.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.27 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

3.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.28 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

4.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.29 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

5.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.30 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

6.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevassa 4.31 jaksossa tarkoitetun, luokitusjärjestelmäkelpoisen mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisen taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

7.

Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

8.

Luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisten taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

Lomake 5: Luokitusjärjestelmään kelpaamattomat taloudelliset toiminnot

| Rivi | Taloudelliset toiminnot | Määrä | Prosenttiosuus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.26 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 1 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 2. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.27 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 2 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 3. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.28 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 3 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 4. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.29 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 4 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 5. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.30 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 5 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 6. | Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.31 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 6 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 7. | Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmään kelpaamattomien taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |
| 8. | Luokitusjärjestelmään kelpaamattomien taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä | | |

Rivi

Taloudelliset toiminnot

Määrä

Prosenttiosuus

1.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.26 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 1 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

2.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.27 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 2 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

3.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.28 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 3 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

4.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.29 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 4 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

5.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.30 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 5 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

6.

Delegoidun asetuksen 2021/2139 liitteissä I ja II olevan 4.31 jakson mukaisesti luokitusjärjestelmään kelpaamattoman, lomakkeen 1 rivillä 6 tarkoitetun taloudellisen toiminnan määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

7.

Muiden kuin edellä 1–6 rivillä tarkoitettujen luokitusjärjestelmään kelpaamattomien taloudellisten toimintojen määrä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

8.

Luokitusjärjestelmään kelpaamattomien taloudellisten toimintojen kokonaismäärä ja osuus sovellettavan keskeisen tulosindikaattorin nimittäjässä

”

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/46

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/1215,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2022,

Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla 1 ja 2

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/109 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2022. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/109 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2022.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai Euroopan unionin jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten grönlanninpallassaaliit Norjan vesillä alueilla 1 ja 2 ovat täyttäneet vuodeksi 2022 myönnetyn kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai Euroopan unionin jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten grönlanninpallassaaliit Norjan vesillä alueilla 1 ja 2 ovat täyttäneet vuodeksi 2022 myönnetyn kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaa koskevat kalastustoimet, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaa koskevat kalastustoimet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Liitteessä tarkoitetun, Euroopan unionin jäsenvaltioille vuodeksi 2022 myönnetyn grönlanninpallaskantaa Norjan vesillä alueilla 1 ja 2 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään Euroopan unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai Euroopan unionin jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta 1 artiklassa tarkoitetun kannan kalastus liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla mainitun päivän jälkeen pyydettyjen, kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Virginijus SINKEVIČIUS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2022/109, annettu 27 päivänä tammikuuta 2022, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 (EUVL L 21, 31.1.2022, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Euroopan unioni (kaikki jäsenvaltiot) |
| Kanta | GHL/1N2AB. |
| Laji | Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Alue | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 20. kesäkuuta 2022 |

Nro

03/TQ109

Jäsenvaltio

Euroopan unioni (kaikki jäsenvaltiot)

Kanta

GHL/1N2AB.

Laji

Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides)

Alue

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

20. kesäkuuta 2022

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/49

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1216,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksista (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 poikkeamisesta vuonna 2022 siltä osin kuin on kyse tietyistä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti sovellettavista hallinnollisista ja paikalla tehtävistä tarkastuksista sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/725 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan ja 18 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 229/2013 (3) ja erityisesti sen 7 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Covid-19-pandemian ja jäsenvaltioissa sen seurauksena käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kaikilla jäsenvaltioilla on ollut hallinnollisia vaikeuksia, jotka liittyvät paikalla tehtävien tarkastusten suunnitteluun ja toteuttamiseen oikea-aikaisesti ja vaaditussa määrin. Nämä vaikeudet saattavat viivästyttää tarkastusten suorittamista ja siitä seuraavaa tuen maksamista. Samaan aikaan viljelijät ovat alttiita pandemian aiheuttamille taloudellisille häiriöille, ja heillä on taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemian ja jäsenvaltioissa sen seurauksena käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kaikilla jäsenvaltioilla on ollut hallinnollisia vaikeuksia, jotka liittyvät paikalla tehtävien tarkastusten suunnitteluun ja toteuttamiseen oikea-aikaisesti ja vaaditussa määrin. Nämä vaikeudet saattavat viivästyttää tarkastusten suorittamista ja siitä seuraavaa tuen maksamista. Samaan aikaan viljelijät ovat alttiita pandemian aiheuttamille taloudellisille häiriöille, ja heillä on taloudellisia vaikeuksia ja kassavirtaongelmia.

| (2) | Näiden ennennäkemättömien olosuhteiden vuoksi komissio hyväksyi komission täytäntöönpanoasetukset (EU) 2020/532 (4) ja (EU) 2021/725 (5) näiden vaikeuksien lieventämiseksi säätämällä poikkeuksista yhteisen maatalouspolitiikan alalla sovellettaviin eri täytäntöönpanoasetuksiin tiettyjen hallinnollisten ja paikalla tehtävien tarkastusten ajoituksen ja lukumäärän osalta. Vaikeudet ovat pitkittyneet, kun covid-19-pandemia on jatkunut vuonna 2022, joten on aiheellista säätää vastaavista toimenpiteistä myös vuonna 2022. |
| --- | --- |

(2)

Näiden ennennäkemättömien olosuhteiden vuoksi komissio hyväksyi komission täytäntöönpanoasetukset (EU) 2020/532 (4) ja (EU) 2021/725 (5) näiden vaikeuksien lieventämiseksi säätämällä poikkeuksista yhteisen maatalouspolitiikan alalla sovellettaviin eri täytäntöönpanoasetuksiin tiettyjen hallinnollisten ja paikalla tehtävien tarkastusten ajoituksen ja lukumäärän osalta. Vaikeudet ovat pitkittyneet, kun covid-19-pandemia on jatkunut vuonna 2022, joten on aiheellista säätää vastaavista toimenpiteistä myös vuonna 2022.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 809/2014 (6) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muun muassa paikalla tehtävien tarkastusten ajoitusta ja yhdennettyyn järjestelmään kuuluvien tiettyjen paikalla tehtävien tarkastusten määrää, myös eläintukijärjestelmien osalta. Lisäksi kyseiseen asetukseen sisältyy paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia sääntöjä, jotka liittyvät tukikelpoisuusperusteisiin, sitoumuksiin ja muihin velvoitteisiin eläintukihakemusten ja eläimiin liittyvien tukitoimenpiteiden maksupyyntöjen osalta, tarkastusmääriin sellaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta, jotka eivät liity pinta-alaan eivätkä eläimiin, sekä tarkastusten vähimmäismääriin täydentävien ehtojen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 809/2014 (6) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muun muassa paikalla tehtävien tarkastusten ajoitusta ja yhdennettyyn järjestelmään kuuluvien tiettyjen paikalla tehtävien tarkastusten määrää, myös eläintukijärjestelmien osalta. Lisäksi kyseiseen asetukseen sisältyy paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia sääntöjä, jotka liittyvät tukikelpoisuusperusteisiin, sitoumuksiin ja muihin velvoitteisiin eläintukihakemusten ja eläimiin liittyvien tukitoimenpiteiden maksupyyntöjen osalta, tarkastusmääriin sellaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta, jotka eivät liity pinta-alaan eivätkä eläimiin, sekä tarkastusten vähimmäismääriin täydentävien ehtojen osalta.

| (4) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 24 artiklan 4 kohdassa, 48 artiklan 5 kohdassa, 49 artiklan 1 kohdassa, 52 artiklan 1 kohdassa, 60 artiklan 2 kohdassa ja 71 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan tietyt säännöt, joita toimivaltaisen viranomaisen on noudatettava suorittaessaan hallinnollisia tai paikalla tehtäviä tarkastuksia. Covid-19-pandemian aiheuttamien olosuhteiden vuoksi on aiheellista kannustaa tekemään kyseiset tarkastukset käyttämällä kaukohavainnointia ja uusia teknologioita, kuten miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, paikkamerkittyjä valokuvia, maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) vastaanottimia yhdistettyinä Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) ja Galileo-ohjelmaan, Copernicus Sentinel -satelliiteista saatavia tietoja ja muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, jotta voidaan tarkastaa kyseiseen tukijärjestelmään tai tukitoimenpiteeseen liittyvien tukikelpoisuusperusteiden, sitoumusten tai muiden velvoitteiden noudattaminen sekä täydentäviin ehtoihin liittyvien vaatimusten ja standardien noudattaminen. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 24 artiklan 4 kohdassa, 48 artiklan 5 kohdassa, 49 artiklan 1 kohdassa, 52 artiklan 1 kohdassa, 60 artiklan 2 kohdassa ja 71 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan tietyt säännöt, joita toimivaltaisen viranomaisen on noudatettava suorittaessaan hallinnollisia tai paikalla tehtäviä tarkastuksia. Covid-19-pandemian aiheuttamien olosuhteiden vuoksi on aiheellista kannustaa tekemään kyseiset tarkastukset käyttämällä kaukohavainnointia ja uusia teknologioita, kuten miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, paikkamerkittyjä valokuvia, maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) vastaanottimia yhdistettyinä Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) ja Galileo-ohjelmaan, Copernicus Sentinel -satelliiteista saatavia tietoja ja muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, jotta voidaan tarkastaa kyseiseen tukijärjestelmään tai tukitoimenpiteeseen liittyvien tukikelpoisuusperusteiden, sitoumusten tai muiden velvoitteiden noudattaminen sekä täydentäviin ehtoihin liittyvien vaatimusten ja standardien noudattaminen.

| (5) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 26 artiklan 4 kohtaan ja 42 artiklan 1 kohtaan sisältyy paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia sääntöjä sen todentamiseksi, että kaikkia tukikelpoisuusperusteita, sitoumuksia ja muita velvoitteita noudatetaan ja että tarkastukset kattavat kaikki eläimet, joista on jätetty tarkastettavien eläintukijärjestelmien tai eläimiin liittyvien tukitoimenpiteiden mukainen tukihakemus tai maksupyyntö. Tämänhetkisessä tilanteessa on aiheellista säätää, että jos jäsenvaltio ei kykene toteuttamaan näitä paikalla tehtäviä tarkastuksia kyseisissä säännöksissä edellytetyn mukaisesti eikä vaihtoehtoista näyttöä ole saatavilla, se voi päättää tehdä nämä hakuvuoteen 2022 tai kalenterivuoteen 2022 liittyvät tarkastukset milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 26 artiklan 4 kohtaan ja 42 artiklan 1 kohtaan sisältyy paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia sääntöjä sen todentamiseksi, että kaikkia tukikelpoisuusperusteita, sitoumuksia ja muita velvoitteita noudatetaan ja että tarkastukset kattavat kaikki eläimet, joista on jätetty tarkastettavien eläintukijärjestelmien tai eläimiin liittyvien tukitoimenpiteiden mukainen tukihakemus tai maksupyyntö. Tämänhetkisessä tilanteessa on aiheellista säätää, että jos jäsenvaltio ei kykene toteuttamaan näitä paikalla tehtäviä tarkastuksia kyseisissä säännöksissä edellytetyn mukaisesti eikä vaihtoehtoista näyttöä ole saatavilla, se voi päättää tehdä nämä hakuvuoteen 2022 tai kalenterivuoteen 2022 liittyvät tarkastukset milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen.

| (6) | Useat asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaiset täydentäviin ehtoihin liittyvät velvoitteet ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (7) mukaiset eläimiin liittyviin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet perustuvat niiden noudattamista koskeviin erityisiin ja eriytettyihin aikatauluihin ja edellyttävät näin ollen paikalla tehtäviä tarkastuksia näissä puitteissa. Toimenpiteet, jotka jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön covid-19-pandemian rajoittamiseksi, vaikuttavat mahdollisuuksiin toteuttaa vaaditut paikalla tehtävät tarkastukset asianmukaisesti ja näiden velvoitteiden mukaisissa aikarajoissa. Tietyntyyppisiä tarkastuksia ei ehkä voida tehdä myöskään käyttämällä uusia teknologioita, jotka korvaisivat tilalla tehtävät käynnit. Sen vuoksi tiettyjen vuonna 2022 tehtävien tarkastusten osalta on tarpeen poiketa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 30–33 artiklasta, 40 a, 50 ja 52 artiklasta ja 68 artiklan 1 kohdasta ja vähentää paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismäärää pinta-alaan ja eläimiin liittyvien tukijärjestelmien ja tukitoimenpiteiden, yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuulumattomien maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentäviä ehtoja koskevien velvoitteiden tavanomaiseen tarkastusmäärään nähden. |
| --- | --- |

(6)

Useat asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaiset täydentäviin ehtoihin liittyvät velvoitteet ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (7) mukaiset eläimiin liittyviin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet perustuvat niiden noudattamista koskeviin erityisiin ja eriytettyihin aikatauluihin ja edellyttävät näin ollen paikalla tehtäviä tarkastuksia näissä puitteissa. Toimenpiteet, jotka jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön covid-19-pandemian rajoittamiseksi, vaikuttavat mahdollisuuksiin toteuttaa vaaditut paikalla tehtävät tarkastukset asianmukaisesti ja näiden velvoitteiden mukaisissa aikarajoissa. Tietyntyyppisiä tarkastuksia ei ehkä voida tehdä myöskään käyttämällä uusia teknologioita, jotka korvaisivat tilalla tehtävät käynnit. Sen vuoksi tiettyjen vuonna 2022 tehtävien tarkastusten osalta on tarpeen poiketa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 30–33 artiklasta, 40 a, 50 ja 52 artiklasta ja 68 artiklan 1 kohdasta ja vähentää paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismäärää pinta-alaan ja eläimiin liittyvien tukijärjestelmien ja tukitoimenpiteiden, yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuulumattomien maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentäviä ehtoja koskevien velvoitteiden tavanomaiseen tarkastusmäärään nähden.

| (7) | Tarkastusten ennaltaehkäisevän vaikutuksen säilyttämiseksi hakuvuoden 2022 osalta on pidettävä voimassa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklassa, 50 artiklan 5 kohdassa ja 68 artiklan 4 kohdassa säädetty velvoite, jonka mukaan tarkastusten määrää on lisättävä, jos edellisenä vuonna tehdyissä tarkastuksissa on havaittu merkittäviä noudattamatta jättämisiä. Jos paikalla tehtävissä tarkastuksissa on havaittu vuonna 2021 merkittäviä noudattamatta jättämisiä, paikalla tehtävien tarkastusten määrää olisi lisättävä vuonna 2022. Sen vuoksi jäsenvaltioiden, joilla on kyseisen asetuksen 35 artiklan tai 50 artiklan 5 kohdan tai 68 artiklan 4 kohdan nojalla velvollisuus lisätä tarkastusten määrää hakuvuonna 2022 ja jotka päättävät soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vähennettyjä tarkastusmääriä, olisi tehtävä edellytetyt lisätarkastukset sen lisäksi, että ne soveltavat kyseisiä vähennettyjä tarkastusmääriä. |
| --- | --- |

(7)

Tarkastusten ennaltaehkäisevän vaikutuksen säilyttämiseksi hakuvuoden 2022 osalta on pidettävä voimassa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklassa, 50 artiklan 5 kohdassa ja 68 artiklan 4 kohdassa säädetty velvoite, jonka mukaan tarkastusten määrää on lisättävä, jos edellisenä vuonna tehdyissä tarkastuksissa on havaittu merkittäviä noudattamatta jättämisiä. Jos paikalla tehtävissä tarkastuksissa on havaittu vuonna 2021 merkittäviä noudattamatta jättämisiä, paikalla tehtävien tarkastusten määrää olisi lisättävä vuonna 2022. Sen vuoksi jäsenvaltioiden, joilla on kyseisen asetuksen 35 artiklan tai 50 artiklan 5 kohdan tai 68 artiklan 4 kohdan nojalla velvollisuus lisätä tarkastusten määrää hakuvuonna 2022 ja jotka päättävät soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vähennettyjä tarkastusmääriä, olisi tehtävä edellytetyt lisätarkastukset sen lisäksi, että ne soveltavat kyseisiä vähennettyjä tarkastusmääriä.

| (8) | Komission täytäntöönpanoasetuksissa (EU) N:o 180/2014 (8) ja (EU) N:o 181/2014 (9) säädetään unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavia maatalousalan erityistoimenpiteitä koskevien tarkastusten määrästä. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otetut toimenpiteet, jotka vaikuttavat myös unionin syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin, on aiheellista poiketa näistä asetuksista pidentämällä mahdollisuutta käyttää uusia teknologioita vaihtoehtoisina näytön lähteinä tarkastusten osalta sekä mukauttamalla paikalla tehtävien tarkastusten määriä vuoden 2022 osalta. Täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 180/2014 ja (EU) N:o 181/2014 mukaisten tarkastusten ennaltaehkäisevän vaikutuksen säilyttämiseksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetty velvoite lisätä tarkastusten määrää olisi kuitenkin pidettävä voimassa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden, joilla on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan nojalla velvollisuus lisätä tarkastusten määrää hakuvuonna 2022 ja jotka päättävät soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vähennettyjä tarkastusmääriä, olisi tehtävä edellytetyt lisätarkastukset sen lisäksi, että ne soveltavat kyseisiä vähennettyjä tarkastusmääriä. |
| --- | --- |

(8)

Komission täytäntöönpanoasetuksissa (EU) N:o 180/2014 (8) ja (EU) N:o 181/2014 (9) säädetään unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavia maatalousalan erityistoimenpiteitä koskevien tarkastusten määrästä. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otetut toimenpiteet, jotka vaikuttavat myös unionin syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin, on aiheellista poiketa näistä asetuksista pidentämällä mahdollisuutta käyttää uusia teknologioita vaihtoehtoisina näytön lähteinä tarkastusten osalta sekä mukauttamalla paikalla tehtävien tarkastusten määriä vuoden 2022 osalta. Täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 180/2014 ja (EU) N:o 181/2014 mukaisten tarkastusten ennaltaehkäisevän vaikutuksen säilyttämiseksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetty velvoite lisätä tarkastusten määrää olisi kuitenkin pidettävä voimassa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden, joilla on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan nojalla velvollisuus lisätä tarkastusten määrää hakuvuonna 2022 ja jotka päättävät soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vähennettyjä tarkastusmääriä, olisi tehtävä edellytetyt lisätarkastukset sen lisäksi, että ne soveltavat kyseisiä vähennettyjä tarkastusmääriä.

| (9) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 (10) 24 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on tarkastettava hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien hyväksymisedellytykset, myös paikalla tehtävin tarkastuksin. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi hyväksymisedellytyksiä koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia ei tulisi soveltaa vuonna 2022. |
| --- | --- |

(9)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 (10) 24 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on tarkastettava hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien hyväksymisedellytykset, myös paikalla tehtävin tarkastuksin. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi hyväksymisedellytyksiä koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia ei tulisi soveltaa vuonna 2022.

| (10) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan vuotuisten paikalla tehtävien tarkastusten otos, joka on vähintään 30 prosenttia haetun tuen kokonaismäärästä. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään näitä vaatimuksia, minkä vuoksi niille olisi annettava mahdollisuus soveltaa näihin tarkastuksiin pienempää prosenttiosuutta vuonna 2022. |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan vuotuisten paikalla tehtävien tarkastusten otos, joka on vähintään 30 prosenttia haetun tuen kokonaismäärästä. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään näitä vaatimuksia, minkä vuoksi niille olisi annettava mahdollisuus soveltaa näihin tarkastuksiin pienempää prosenttiosuutta vuonna 2022.

| (11) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 7 kohdassa säädetään, että saman asetuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun otokseen kuuluvien tuottajaorganisaatioiden jäsenten yksittäisillä tiloilla toteutettavien toimien osalta on tehtävä ainakin yksi tarkastuskäynti niiden täytäntöönpanon todentamiseksi. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään näitä vaatimuksia, minkä vuoksi niihin ei tulisi soveltaa vuonna 2022 vaatimuksia, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden yksittäisille tiloille tehtävien tarkastuskäyntien tiheyttä. |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 7 kohdassa säädetään, että saman asetuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun otokseen kuuluvien tuottajaorganisaatioiden jäsenten yksittäisillä tiloilla toteutettavien toimien osalta on tehtävä ainakin yksi tarkastuskäynti niiden täytäntöönpanon todentamiseksi. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään näitä vaatimuksia, minkä vuoksi niihin ei tulisi soveltaa vuonna 2022 vaatimuksia, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden yksittäisille tiloille tehtävien tarkastuskäyntien tiheyttä.

| (12) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 29 artiklan 2 kohdassa säädetään, että markkinoiltapoistotoimia koskevien ensimmäisen tason tarkastusten on katettava 100 prosenttia markkinoilta poistettujen tuotteiden määrästä lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tarkoitettu ilmaisjakeluun, joiden osalta jäsenvaltio voi saman asetuksen 29 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkastaa pienemmän prosenttiosuuden, jonka on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia tuottajaorganisaation asianomaisista määristä markkinointivuoden aikana. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään tätä vaatimusta, minkä vuoksi niille olisi annettava mahdollisuus tarkastaa vuonna 2022 pienempi prosenttiosuus, jonka on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia tuottajaorganisaation asianomaisista määristä markkinointivuoden aikana, myös kaikkien markkinoilta poistettujen tuotteiden osalta niiden suunnitellusta käyttötarkoituksesta riippumatta. |
| --- | --- |

(12)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 29 artiklan 2 kohdassa säädetään, että markkinoiltapoistotoimia koskevien ensimmäisen tason tarkastusten on katettava 100 prosenttia markkinoilta poistettujen tuotteiden määrästä lukuun ottamatta tuotteita, jotka on tarkoitettu ilmaisjakeluun, joiden osalta jäsenvaltio voi saman asetuksen 29 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkastaa pienemmän prosenttiosuuden, jonka on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia tuottajaorganisaation asianomaisista määristä markkinointivuoden aikana. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään tätä vaatimusta, minkä vuoksi niille olisi annettava mahdollisuus tarkastaa vuonna 2022 pienempi prosenttiosuus, jonka on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia tuottajaorganisaation asianomaisista määristä markkinointivuoden aikana, myös kaikkien markkinoilta poistettujen tuotteiden osalta niiden suunnitellusta käyttötarkoituksesta riippumatta.

| (13) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 30 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jokaisen tarkastuksen yhteydessä on tarkastettava otos, joka edustaa vähintään viittä prosenttia tuottajaorganisaation markkinointivuoden aikana markkinoilta poistamista määristä. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään tätä vaatimusta, minkä vuoksi niille olisi annettava vuonna 2022 mahdollisuus käyttää otosta, joka edustaa vähintään kolmea prosenttia tuottajaorganisaation markkinointivuoden 2020 aikana markkinoilta poistamista määristä. |
| --- | --- |

(13)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 30 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jokaisen tarkastuksen yhteydessä on tarkastettava otos, joka edustaa vähintään viittä prosenttia tuottajaorganisaation markkinointivuoden aikana markkinoilta poistamista määristä. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ehkä kykene täyttämään tätä vaatimusta, minkä vuoksi niille olisi annettava vuonna 2022 mahdollisuus käyttää otosta, joka edustaa vähintään kolmea prosenttia tuottajaorganisaation markkinointivuoden 2020 aikana markkinoilta poistamista määristä.

| (14) | Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltioiden on vuonna 2022 edelleen käytännössä vaikeaa tehdä vuotuisia tukihakemuksia koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia, markkinoiltapoistotoimia koskevia ensimmäisen ja toisen tason tarkastuksia sekä raakana korjaamista ja korjaamatta jättämistä koskevia tarkastuksia, joista säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 ja 7 kohdassa, 29 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 3 kohdassa sekä 31 artiklan 1 ja 2 kohdassa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä tarkastuksia, jotka vastaavat paikalla tehtäviä tarkastuksia, kuten paikkamerkityt valokuvat, päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltioiden on vuonna 2022 edelleen käytännössä vaikeaa tehdä vuotuisia tukihakemuksia koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia, markkinoiltapoistotoimia koskevia ensimmäisen ja toisen tason tarkastuksia sekä raakana korjaamista ja korjaamatta jättämistä koskevia tarkastuksia, joista säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 ja 7 kohdassa, 29 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 3 kohdassa sekä 31 artiklan 1 ja 2 kohdassa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä tarkastuksia, jotka vastaavat paikalla tehtäviä tarkastuksia, kuten paikkamerkityt valokuvat, päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset.

| (15) | Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltioiden on vuonna 2022 edelleen käytännössä vaikeaa tehdä paikalla tehtäviä järjestelmällisiä ja otokseen perustuvia tarkastuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (11) 45–52 artiklan nojalla tukea saaville toimille. Sen vuoksi jo varainhoitovuosiksi 2020 ja 2021 säädetty poikkeus komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 (12) 32 artiklan 1 kohdasta ja 42 artiklan 3 kohdasta olisi säädettävä myös varainhoitovuodeksi 2022, jotta jäsenvaltiot voisivat määritellä valvontamuodot, jotka vastaavat järjestelmällisiä paikalla tehtäviä tarkastuksia, kuten päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset, ja joilla varmistetaan ennen tukien maksamista, että viinialan tukiohjelmiin liittyvän lainsäädännön sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi jäsenvaltioiden on vuonna 2022 edelleen käytännössä vaikeaa tehdä paikalla tehtäviä järjestelmällisiä ja otokseen perustuvia tarkastuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (11) 45–52 artiklan nojalla tukea saaville toimille. Sen vuoksi jo varainhoitovuosiksi 2020 ja 2021 säädetty poikkeus komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 (12) 32 artiklan 1 kohdasta ja 42 artiklan 3 kohdasta olisi säädettävä myös varainhoitovuodeksi 2022, jotta jäsenvaltiot voisivat määritellä valvontamuodot, jotka vastaavat järjestelmällisiä paikalla tehtäviä tarkastuksia, kuten päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset, ja joilla varmistetaan ennen tukien maksamista, että viinialan tukiohjelmiin liittyvän lainsäädännön sääntöjä noudatetaan.

| (16) | Jäsenvaltioiden on myös käytännössä vaikeaa tehdä varainhoitovuoden 2022 osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 43 artiklan 3 kohdassa säädetyssä määräajassa järjestelmälliset paikalla tehtävät tarkastukset niiden raakana korjaamiseen liittyvien operaatioiden osalta, jotka saavat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 47 artiklan mukaista tukea. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön poikkeus, jolla lykätään tarkastusten päätökseen saattamista 15 päivään syyskuuta 2022. |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltioiden on myös käytännössä vaikeaa tehdä varainhoitovuoden 2022 osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 43 artiklan 3 kohdassa säädetyssä määräajassa järjestelmälliset paikalla tehtävät tarkastukset niiden raakana korjaamiseen liittyvien operaatioiden osalta, jotka saavat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 47 artiklan mukaista tukea. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön poikkeus, jolla lykätään tarkastusten päätökseen saattamista 15 päivään syyskuuta 2022.

| (17) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 (13) 27 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan niiden näytteiden määrä, jotka on otettava viinitarhoilta tuoreista viinirypäleistä asianomaisen palstan korjuuaikana komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (14) 39 artiklassa tarkoitetun isotooppitietojen analyyttisen tietopankin perustamista varten. Jos jäsenvaltio ei edelleenkään voi tehdä näitä tarkastuksia covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, sille olisi annettava mahdollisuus poiketa näytteiden vähimmäismäärästä. |
| --- | --- |

(17)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 (13) 27 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan niiden näytteiden määrä, jotka on otettava viinitarhoilta tuoreista viinirypäleistä asianomaisen palstan korjuuaikana komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (14) 39 artiklassa tarkoitetun isotooppitietojen analyyttisen tietopankin perustamista varten. Jos jäsenvaltio ei edelleenkään voi tehdä näitä tarkastuksia covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, sille olisi annettava mahdollisuus poiketa näytteiden vähimmäismäärästä.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 31 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on suoritettava vuotuiset paikalla tehtävät tarkastukset vähintään 5 prosentille kaikista viinitilarekisterissä mainituista viininviljelijöistä. Koska covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutetut toimenpiteet vaikeuttavat edelleen käytännössä näiden tarkastusten tekemistä useissa viinintuottajajäsenvaltioissa, tätä prosenttiosuutta olisi pienennettävä vuoden 2022 osalta. Samasta syystä jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus keskeyttää vuonna 2022 tilapäisesti kyseisen asetuksen 31 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut järjestelmälliset paikalla tehtävät tarkastukset viiniköynnökselle istutetuilla aloilla, joita ei ole sisällytetty mihinkään tilakohtaiseen asiakirja-aineistoon. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 31 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on suoritettava vuotuiset paikalla tehtävät tarkastukset vähintään 5 prosentille kaikista viinitilarekisterissä mainituista viininviljelijöistä. Koska covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutetut toimenpiteet vaikeuttavat edelleen käytännössä näiden tarkastusten tekemistä useissa viinintuottajajäsenvaltioissa, tätä prosenttiosuutta olisi pienennettävä vuoden 2022 osalta. Samasta syystä jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus keskeyttää vuonna 2022 tilapäisesti kyseisen asetuksen 31 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut järjestelmälliset paikalla tehtävät tarkastukset viiniköynnökselle istutetuilla aloilla, joita ei ole sisällytetty mihinkään tilakohtaiseen asiakirja-aineistoon.

| (19) | Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alojen tukemista koskevien toimintaohjelmien osalta komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 615/2014 (15) vahvistetaan säännöt paikalla tehtävistä tarkastuksista sen todentamiseksi, että unionin rahoituksen myöntämisedellytykset täyttyvät. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi tällaisia tarkastuksia saattaa olla vaikea toteuttaa kyseisen asetuksen 6 artiklassa edellytetyllä tavalla. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille joustovaraa sallimalla kalenterivuonna 2022 paikalla tehtävien tarkastusten korvaaminen vaihtoehtoisilla tarkastuksilla. |
| --- | --- |

(19)

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alojen tukemista koskevien toimintaohjelmien osalta komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 615/2014 (15) vahvistetaan säännöt paikalla tehtävistä tarkastuksista sen todentamiseksi, että unionin rahoituksen myöntämisedellytykset täyttyvät. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi tällaisia tarkastuksia saattaa olla vaikea toteuttaa kyseisen asetuksen 6 artiklassa edellytetyllä tavalla. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille joustovaraa sallimalla kalenterivuonna 2022 paikalla tehtävien tarkastusten korvaaminen vaihtoehtoisilla tarkastuksilla.

| (20) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1368 (16) säädetään mehiläishoitoalan tuesta, ja siihen sisältyy sääntöjä valvonnasta ja tarkastuksista, jotka liittyvät kansallisten mehiläishoito-ohjelmien asianmukaiseen täytäntöönpanoon, tosiasiallisesti aiheutuneisiin menoihin sekä mehiläistenhoitajien ilmoittamien mehiläispesien oikeaan lukumäärään. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 5 prosenttia niiden mehiläishoito-ohjelmista tukea hakevista hakijoista tarkastetaan paikalla. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi saattaa olla vaikea suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotka tarvittaisiin kyseisen vähimmäismäärän noudattamiseksi. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille joustovaraa ja sallia poikkeaminen vaatimuksesta. Tällainen poikkeaminen ei kuitenkaan saa kasvattaa aiheettomasti suoritettujen maksujen riskiä. Sen vuoksi paikalla tehtävien tarkastusten määrän vähentäminen olisi korvattava mahdollisuuksien mukaan vaihtoehtoisella valvonnalla. |
| --- | --- |

(20)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1368 (16) säädetään mehiläishoitoalan tuesta, ja siihen sisältyy sääntöjä valvonnasta ja tarkastuksista, jotka liittyvät kansallisten mehiläishoito-ohjelmien asianmukaiseen täytäntöönpanoon, tosiasiallisesti aiheutuneisiin menoihin sekä mehiläistenhoitajien ilmoittamien mehiläispesien oikeaan lukumäärään. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 5 prosenttia niiden mehiläishoito-ohjelmista tukea hakevista hakijoista tarkastetaan paikalla. Covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi saattaa olla vaikea suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotka tarvittaisiin kyseisen vähimmäismäärän noudattamiseksi. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille joustovaraa ja sallia poikkeaminen vaatimuksesta. Tällainen poikkeaminen ei kuitenkaan saa kasvattaa aiheettomasti suoritettujen maksujen riskiä. Sen vuoksi paikalla tehtävien tarkastusten määrän vähentäminen olisi korvattava mahdollisuuksien mukaan vaihtoehtoisella valvonnalla.

| (21) | Koska jäsenvaltioille on kahden viime vuoden aikana tarjottu tarkastusten määrän lisäämistä koskevia joustomahdollisuuksia, on tärkeää palauttaa käyttöön alkuperäinen sääntö, jolla on merkittävä pelotevaikutus, ja ilmoittaa selvemmin vuosi, joka olisi otettava huomioon määritettäessä tarkastusten määrän lisäystä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklan, 50 artiklan 5 kohdan ja 68 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Koska jäsenvaltiot voivat tehdä muutoksia valvontamenettelyihinsä havaittuaan säännösten noudattamatta jättämisiä, sellaisten korjaavien mekanismien soveltamista, joissa viitataan hakuvuotta 2019 koskevissa tarkastuksissa havaittuihin noudattamatta jättämisiin, ei katsota asianmukaiseksi, vaan viimeisin vuosi olisi otettava huomioon. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/725 3, 5 ja 6 artiklaa. |
| --- | --- |

(21)

Koska jäsenvaltioille on kahden viime vuoden aikana tarjottu tarkastusten määrän lisäämistä koskevia joustomahdollisuuksia, on tärkeää palauttaa käyttöön alkuperäinen sääntö, jolla on merkittävä pelotevaikutus, ja ilmoittaa selvemmin vuosi, joka olisi otettava huomioon määritettäessä tarkastusten määrän lisäystä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklan, 50 artiklan 5 kohdan ja 68 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Koska jäsenvaltiot voivat tehdä muutoksia valvontamenettelyihinsä havaittuaan säännösten noudattamatta jättämisiä, sellaisten korjaavien mekanismien soveltamista, joissa viitataan hakuvuotta 2019 koskevissa tarkastuksissa havaittuihin noudattamatta jättämisiin, ei katsota asianmukaiseksi, vaan viimeisin vuosi olisi otettava huomioon. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/725 3, 5 ja 6 artiklaa.

| (22) | Tässä asetuksessa säädettyjen täytäntöönpanoasetuksia (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 koskevien poikkeusten tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus välttää viiveet valvontatoimenpiteissä ja tukihakemusten käsittelyssä, jotta tuensaajille suoritettavat maksut eivät viivästy vuonna 2022. On kuitenkin olennaisen tärkeää, että poikkeuksilla ei vaaranneta moitteetonta varainhoitoa eikä riittävän varmuuden vaatimusta. Poikkeuksia hyödyntävät jäsenvaltiot ovat näin ollen vastuussa kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että vältetään liialliset maksut ja että aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintä käynnistetään. Näiden poikkeusten hyödyntämisestä olisi mainittava asetuksen (EU) N:o 1306/2013 7 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa johdon vahvistuslausumassa varainhoitovuosien 2022 ja 2023 osalta. |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa säädettyjen täytäntöönpanoasetuksia (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 koskevien poikkeusten tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus välttää viiveet valvontatoimenpiteissä ja tukihakemusten käsittelyssä, jotta tuensaajille suoritettavat maksut eivät viivästy vuonna 2022. On kuitenkin olennaisen tärkeää, että poikkeuksilla ei vaaranneta moitteetonta varainhoitoa eikä riittävän varmuuden vaatimusta. Poikkeuksia hyödyntävät jäsenvaltiot ovat näin ollen vastuussa kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että vältetään liialliset maksut ja että aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintä käynnistetään. Näiden poikkeusten hyödyntämisestä olisi mainittava asetuksen (EU) N:o 1306/2013 7 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa johdon vahvistuslausumassa varainhoitovuosien 2022 ja 2023 osalta.

| (23) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat järjestää valvontakampanjoita noudattaen samalla covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja niiden sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä olisi sovellettava takautuvasti, jotta jäsenvaltiot voivat panna suunnitellut muutokset täytäntöön kunkin valvontakampanjan alusta lähtien: I ja II luvussa ja III luvun 3 ja 4 jaksossa säädettyjä toimenpiteitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022, mikä vastaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän hakuvuotta taikka muiden kuin pinta-alaan ja eläimiin liittyvien maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteiden ja viinialan toimenpiteiden osalta kalenterivuotta; III luvun 1 ja 2 jakson toimenpiteitä olisi sovellettava 16 päivästä lokakuuta 2021, mikä vastaa varainhoitovuotta, ja III luvun 5 jakson toimenpiteitä olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 2021, mikä vastaa mehiläishoitovuotta. |
| --- | --- |

(23)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat järjestää valvontakampanjoita noudattaen samalla covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja niiden sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä olisi sovellettava takautuvasti, jotta jäsenvaltiot voivat panna suunnitellut muutokset täytäntöön kunkin valvontakampanjan alusta lähtien: I ja II luvussa ja III luvun 3 ja 4 jaksossa säädettyjä toimenpiteitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022, mikä vastaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän hakuvuotta taikka muiden kuin pinta-alaan ja eläimiin liittyvien maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteiden ja viinialan toimenpiteiden osalta kalenterivuotta; III luvun 1 ja 2 jakson toimenpiteitä olisi sovellettava 16 päivästä lokakuuta 2021, mikä vastaa varainhoitovuotta, ja III luvun 5 jakson toimenpiteitä olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 2021, mikä vastaa mehiläishoitovuotta.

| (24) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean, suorien tukien komitean, maaseudun kehittämiskomitean ja maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(24)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean, suorien tukien komitean, maaseudun kehittämiskomitean ja maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

ASETUSTA (EU) N:O 809/2014 KOSKEVAT POIKKEUKSET

1 artikla

Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 24 artiklan 4 kohdassa, 48 artiklan 5 kohdassa, 49 artiklan 1 kohdassa, 52 artiklan 1 kohdassa, 60 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa sekä 71 artiklan 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi päättää korvata hakuvuoden 2022 tai kalenterivuoden 2022 osalta kyseisen asetuksen nojalla tehtävät fyysiset tarkastukset, etenkin maastokäynnit ja paikalla tehtävät tarkastukset, käyttämällä satelliitti- tai ilmakuvien kuvatulkintaa tai uusia teknologioita, kuten paikkamerkittyjä valokuvia, taikka muuta asiaankuuluvaa näyttöä, mukaan lukien tuensaajan toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä toimittama asiakirjanäyttö, jonka perusteella voidaan tehdä lopulliset päätelmät toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla.

Jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 48 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja tuettuun toimeen tai investointikohteeseen kohdistuvia tarkastuskäyntejä ei voida korvata asiaankuuluvalla asiakirjanäytöllä, jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuskäynnit loppumaksun suorittamisen jälkeen.

2 artikla

Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 26 artiklan 4 kohdassa ja 42 artiklan 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia kyseisissä säännöksissä edellytetyn aikataulun mukaisesti, eikä tarvittavaa näyttöä saada vaihtoehtoisilla menetelmillä, mukana lukien uudet teknologiat, jäsenvaltio voi päättää tehdä kyseiset tarkastukset hakuvuoden 2022 tai kalenterivuoden 2022 osalta milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen.

3 artikla

1.   Jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia hakuvuonna 2022 tai kalenterivuonna 2022 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 30–33 artiklassa, 40 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa, 40 a artiklan 2 kohdan b alakohdassa, 50 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa, 52 artiklan 2 kohdassa, 60 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tai 68 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltio voi päättää soveltaa tämän artiklan 2–10 kohdassa vahvistettuja sääntöjä.

2.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 30 artiklassa säädetään, tarkastusten määrän on hakuvuonna 2022 katettava vähintään

| a) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat perustukijärjestelmän tai yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän tukea; |
| --- | --- |

a)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat perustukijärjestelmän tai yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän tukea;

| b) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat uudelleenjakotukea; |
| --- | --- |

b)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat uudelleenjakotukea;

| c) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat luonnonhaitta-alueille myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

c)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat luonnonhaitta-alueille myönnettävää tukea;

| d) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat nuorten viljelijöiden tukea; |
| --- | --- |

d)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat nuorten viljelijöiden tukea;

| e) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat pinta-alaan liittyviä tukia vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen puitteissa; |
| --- | --- |

e)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat pinta-alaan liittyviä tukia vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen puitteissa;

| f) | 3 prosenttia kaikista tuensaajista, jotka hakevat pienviljelijäjärjestelmän tukea; |
| --- | --- |

f)

3 prosenttia kaikista tuensaajista, jotka hakevat pienviljelijäjärjestelmän tukea;

| g) | 10 prosenttia hampun tuotantoon käytettäväksi ilmoitetuista aloista; |
| --- | --- |

g)

10 prosenttia hampun tuotantoon käytettäväksi ilmoitetuista aloista;

| h) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat puuvillan lajikohtaista tukea. |
| --- | --- |

h)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat puuvillan lajikohtaista tukea.

Jäsenvaltiot, jotka ovat jo täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 36 artiklan mukaisesti päättäneet vähentää tiettyjen järjestelmien tarkastusten määrän 3 prosenttiin, voivat vähentää näille järjestelmille tässä kohdassa vahvistetut prosenttiosuudet edelleen yhteen prosenttiin. Jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön hampun viljelyä koskevan ennakkohyväksyntäjärjestelmän kyseisen asetuksen 36 artiklan 6 kohdan mukaisesti, eivät saa vähentää tarkastusten määrää alle 10 prosenttiin.

3.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 31 artiklassa säädetään, tarkastusten määrän on hakuvuonna 2022 katettava vähintään

| a) | 3 prosenttia tuensaajista, joiden edellytetään noudattavan ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia maatalouskäytäntöjä; |
| --- | --- |

a)

3 prosenttia tuensaajista, joiden edellytetään noudattavan ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia maatalouskäytäntöjä;

| b) | 1 prosentti






  i) | joko kaikista niistä viherryttämistuen saamisen edellytykset täyttävistä tuensaajista, jotka on vapautettu viljelyn monipuolistamista ja ekologista alaa koskevista velvoitteista, koska he eivät täytä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 44 ja 46 artiklassa tarkoitettuja kynnysarvoja, ja joita kyseisen asetuksen 45 artiklassa tarkoitetut velvoitteet eivät koske; |
| --- | --- | --- |

b)

1 prosentti

i)

joko kaikista niistä viherryttämistuen saamisen edellytykset täyttävistä tuensaajista, jotka on vapautettu viljelyn monipuolistamista ja ekologista alaa koskevista velvoitteista, koska he eivät täytä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 44 ja 46 artiklassa tarkoitettuja kynnysarvoja, ja joita kyseisen asetuksen 45 artiklassa tarkoitetut velvoitteet eivät koske;

| ii) | tai vuosina, joina komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 639/2014 (17) 44 artiklaa ei sovelleta jäsenvaltiossa, niistä viherryttämistuen saamisen edellytykset täyttävistä tuensaajista, jotka on vapautettu viljelyn monipuolistamista ja ekologista alaa koskevista velvoitteista, koska he eivät täytä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 44 ja 46 artiklassa tarkoitettuja kynnysarvoja, ja joita kyseisen asetuksen 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu velvoite ei koske; |
| --- | --- |

ii)

tai vuosina, joina komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 639/2014 (17) 44 artiklaa ei sovelleta jäsenvaltiossa, niistä viherryttämistuen saamisen edellytykset täyttävistä tuensaajista, jotka on vapautettu viljelyn monipuolistamista ja ekologista alaa koskevista velvoitteista, koska he eivät täytä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 44 ja 46 artiklassa tarkoitettuja kynnysarvoja, ja joita kyseisen asetuksen 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu velvoite ei koske;

| c) | 3 prosenttia tuensaajista, joiden edellytetään noudattavan viherryttämiskäytäntöjä ja jotka käyttävät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja kansallisia tai alueellisia ympäristösertifiointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

c)

3 prosenttia tuensaajista, joiden edellytetään noudattavan viherryttämiskäytäntöjä ja jotka käyttävät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja kansallisia tai alueellisia ympäristösertifiointijärjestelmiä.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun tarkastusten määrään on samalla sisällyttävä vähintään 3 prosenttia kaikista tuensaajista, joilla on neuvoston direktiivin 92/43/ETY (18) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (19) soveltamisalaan kuuluvilla alueilla sijaitsevia ympäristön kannalta herkkiä pysyviä nurmia tai asetuksen (EU) N:o 1307/2013 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja muita herkkiä alueita.

4.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 32 artiklassa säädetään, tarkastusten määrän on hakuvuonna 2022 katettava vähintään

| a) | 3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevaa tukea; |
| --- | --- |

a)

3 prosenttia tuensaajista, jotka hakevat maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevaa tukea;

| b) | 3 prosenttia kaikista kollektiivisen hakemuksen jättävistä kollektiiveista. |
| --- | --- |

b)

3 prosenttia kaikista kollektiivisen hakemuksen jättävistä kollektiiveista.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu tarkastusten 3 prosentin määrä on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (20) 28 ja 29 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden osalta saavutettava kunkin yksittäisen toimenpiteen tasolla.

5.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 33 artiklassa säädetään, tarkastusten määrän on hakuvuonna 2022 katettava vähintään 3 prosenttia kaikista tuensaajista, jotka hakevat eläintukijärjestelmien tukea, ja vähintään 3 prosenttia eläimistä.

6.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 40 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ensimmäisessä virkkeessä säädetään, tukikelpoisuusperusteisiin, sitoumuksiin ja muihin velvoitteisiin liittyvät asiaankuuluvat tarkastukset on tehtävä vähintään 3 prosentille asianomaisista tuensaajista.

7.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 40 a artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, hampun tetrahydrokannabinolipitoisuuden tarkastukset on kohdistettava vähintään 10 prosenttiin alasta.

8.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 50 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 60 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään, tarkastusten määrän on kalenterivuonna 2022 oltava vähintään 3 prosenttia.

9.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 52 artiklan 2 kohdassa säädetään, jälkitarkastusten määrän on kalenterivuonna 2022 oltava vähintään 0,6 prosenttia.

10.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 68 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, täydentäviä ehtoja koskevien tarkastusten vähimmäismäärän on hakuvuonna 2022 oltava 0,5 prosenttia.

II LUKU

UNIONIN SYRJÄISIMPIEN ALUEIDEN JA EGEANMEREN PIENTEN SAARTEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVIA ERITYISTOIMENPITEITÄ KOSKEVAT POIKKEUKSET

1 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 180/2014 koskevat poikkeukset

4 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia syrjäisimmillä alueilla kyseisessä säännöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, se voi päättää järjestää fyysiset tarkastukset vuonna 2022 tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

2.   Maataloustuotteiden tuontiin, alueelle tuloon, vientiin ja lähettämiseen liittyvien asianomaisella syrjäisimmällä alueella tehtävien fyysisten tarkastusten on koskettava vähintään 3 prosentin edustavaa otosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 9 artiklan mukaisesti esitetyistä todistuksista.

3.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 22 artiklassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia syrjäisimmillä alueilla kyseisessä artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, se voi päättää järjestää paikalla tehtävät tarkastukset vuonna 2022 tämän artiklan 4 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 24 artiklan 1 kohdan mukaisen riskianalyysin perusteella paikalla tehtäviä satunnaistarkastuksia vähintään 3 prosentille tukihakemuksista. Otoksen on edustettava myös vähintään 3 prosenttia kunkin toimen tuen kohteena olevista määristä.

5.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 180/2014 16 artiklan 2 kohdassa ja 22 artiklassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta kyseisissä säännöksissä vuoden 2022 osalta vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, jäsenvaltio voi päättää, että

| a) | paikalla tehtävät tarkastukset korvataan käyttämällä uusia teknologioita, kuten paikkamerkittyjä valokuvia, päivättyjä valokuvia, päivättyjä miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportteja, tuensaajien kanssa järjestettäviä videokokouksia tai muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, joita voidaan käyttää tukena toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon todentamisessa; |
| --- | --- |

a)

paikalla tehtävät tarkastukset korvataan käyttämällä uusia teknologioita, kuten paikkamerkittyjä valokuvia, päivättyjä valokuvia, päivättyjä miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportteja, tuensaajien kanssa järjestettäviä videokokouksia tai muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, joita voidaan käyttää tukena toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon todentamisessa;

| b) | nämä tarkastukset tehdään milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen, myös loppumaksun suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

nämä tarkastukset tehdään milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen, myös loppumaksun suorittamisen jälkeen.

2 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 181/2014 koskevat poikkeukset

5 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 181/2014 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, jos Kreikka ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan fyysisiä tarkastuksia kyseisessä säännöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, se voi päättää järjestää fyysiset tarkastukset vuonna 2022 tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

2.   Maataloustuotteiden alueelle tuloon liittyvien Egeanmeren pienillä saarilla tehtävien fyysisten tarkastusten on koskettava vähintään 3 prosentin edustavaa otosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 181/2014 7 artiklan mukaisesti esitetyistä todistuksista. Kyseisen asetuksen 3 jaksossa tarkoitettuun vientiin tai lähettämiseen liittyvien Egeanmeren pienillä saarilla tehtävien fyysisten tarkastusten on koskettava vähintään 3 prosentin edustavaa otosta toimista Kreikan vahvistamien riskiprofiilien perusteella.

3.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 181/2014 20 artiklassa säädetään, jos Kreikka ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia kyseisessä artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, se voi päättää järjestää paikalla tehtävät tarkastukset vuonna 2022 tämän artiklan 4 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 181/2014 22 artiklan 1 kohdan mukaisen riskianalyysin perusteella paikalla tehtäviä satunnaistarkastuksia kunkin toimen osalta vähintään 3 prosentille tukihakemuksista. Otoksen on edustettava myös vähintään 3 prosenttia kunkin toimen tuen kohteena olevista määristä.

5.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 181/2014 13 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa säädetään, jos Kreikka ei covid-19-pandemian torjumiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien erityistoimenpiteiden osalta kyseisissä säännöksissä vuoden 2022 osalta vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, Kreikka voi päättää, että

| a) | paikalla tehtävät tarkastukset korvataan käyttämällä uusia teknologioita, kuten paikkamerkittyjä valokuvia, päivättyjä valokuvia, päivättyjä miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportteja, tuensaajien kanssa järjestettäviä videokokouksia tai muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, joita voidaan käyttää tukena toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon todentamisessa; |
| --- | --- |

a)

paikalla tehtävät tarkastukset korvataan käyttämällä uusia teknologioita, kuten paikkamerkittyjä valokuvia, päivättyjä valokuvia, päivättyjä miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportteja, tuensaajien kanssa järjestettäviä videokokouksia tai muuta asiaankuuluvaa asiakirjanäyttöä, joita voidaan käyttää tukena toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon todentamisessa;

| b) | nämä tarkastukset tehdään milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen, myös loppumaksun suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

nämä tarkastukset tehdään milloin tahansa vuoden aikana, kunhan ne mahdollistavat edelleen tukikelpoisuusedellytysten tarkastamisen, myös loppumaksun suorittamisen jälkeen.

III LUKU

YHTEISEN MARKKINAJÄRJESTELYN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNTÖJÄ KOSKEVAT POIKKEUKSET

1 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/892 koskevat poikkeukset

6 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 24 artiklassa säädetään, hyväksymisedellytyksiä koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia ei sovelleta vuonna 2022.

2.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 kohdassa säädetään, kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitettujen paikalla tehtävien tarkastusten on vuonna 2022 liityttävä otokseen, joka käsittää vähintään 10 prosenttia vuonna 2021 haetun tuen kokonaismäärästä.

3.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 7 kohdassa säädetään, sääntöä, jonka mukaan kyseisen asetuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun otokseen kuuluvien tuottajaorganisaatioiden jäsenten yksittäisillä tiloilla toteutettavien toimien osalta on tehtävä ainakin yksi tarkastuskäynti niiden täytäntöönpanon todentamiseksi, ei sovelleta paikalla tehtyihin tarkastuksiin vuonna 2022.

4.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 29 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi tarkastaa vuonna 2022 kaikkien markkinoilta poistettujen tuotteiden osalta – niiden suunnitellusta käyttötarkoituksesta riippumatta – kyseisessä säännöksessä säädettyä prosenttiosuutta pienemmän prosenttiosuuden, edellyttäen että se on vähintään 10 prosenttia tuottajaorganisaation asianomaisista määristä markkinointivuoden aikana.

5.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 30 artiklan 3 kohdassa säädetään, vuonna 2022 jokaisen tarkastuksen yhteydessä on tarkastettava otos, joka edustaa vähintään 3 prosenttia tuottajaorganisaation markkinointivuoden 2021 aikana markkinoilta poistamista määristä.

6.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/892 27 artiklan 2 ja 7 kohdassa, 29 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 3 kohdassa ja 31 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia näiden säännösten mukaisesti vuonna 2022, tällaiset tarkastukset voidaan korvata jäsenvaltion määrittämillä muuntyyppisillä tarkastuksilla, kuten paikkamerkityt valokuvat, päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset.

2 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1150 koskevat poikkeukset

7 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 32 artiklan 1 kohdassa ja 42 artiklan 3 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene suorittamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia näiden säännösten mukaisesti varainhoitovuonna 2022, tällaiset tarkastukset voidaan korvata jäsenvaltion määrittämällä muuntyyppisellä valvonnalla, kuten päivätyt valokuvat, päivätyt miehittämättömien ilma-alusten valvontaraportit, hallinnolliset tarkastukset tai tuensaajien kanssa järjestettävät videokokoukset, jolla varmistetaan, että viinialan tukiohjelmiin liittyviä sääntöjä noudatetaan.

2.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1150 43 artiklan 3 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia tämän säännöksen mukaisesti, tällaiset rypäleiden raakana korjaamiseen liittyviä operaatioita koskevat tarkastukset on varainhoitovuonna 2022 tehtävä 15 päivään syyskuuta 2022 mennessä.

3 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2018/274 koskevat poikkeukset

8 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 27 artiklan 3 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene sadonkorjuukaudella vuonna 2022 keräämään ja käsittelemään tuoreita rypäleitä kyseisen asetuksen liitteessä III olevassa II osassa vahvistettua näytemäärää varten, jäsenvaltio voi poiketa tästä näytemäärästä.

2.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 31 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia vuonna 2022 kyseisen säännöksen mukaisesti, jäsenvaltion on tehtävä tällaiset tarkastukset vähintään 3 prosentille kaikista viinitilarekisterissä mainituista viininviljelijöistä.

3.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 31 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi vuonna 2022 keskeyttää tilapäisesti järjestelmälliset paikalla tehtävät tarkastukset viiniköynnökselle istutetuilla aloilla, joita ei ole sisällytetty mihinkään tilakohtaiseen asiakirja-aineistoon, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene suorittamaan tällaisia tarkastuksia.

4 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 615/2014 koskevat poikkeukset

9 artikla

Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 615/2014 6 artiklassa säädetään, jos jäsenvaltio ei covid-19-pandemian rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi kykene ajoissa toteuttamaan paikalla tehtäviä tarkastuksia kalenterivuonna 2022, jäsenvaltio voi päättää korvata paikalla tehtävät tarkastukset osittain tai kokonaan hallinnollisilla tarkastuksilla tai käyttämällä asiaankuuluvaa näyttöä, mukaan lukien paikkamerkityt valokuvat, videokeskustelut tai muu sähköisessä muodossa oleva näyttö.

5 JAKSO

Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1368 koskevat poikkeukset

10 artikla

Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1368 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää poiketa mehiläishoitovuoden 2022 aikana mehiläishoito-ohjelmien tuenhakijoita koskevasta paikalla tehtävien tarkastusten 5 prosentin vähimmäismäärästä, edellyttäen että se korvaa suunnitellut paikalla tehtävät tarkastukset vaihtoehtoisilla tarkastuksilla pyytämällä valokuvia, käymällä videokeskusteluja tai käyttämällä mitä tahansa muuta keinoa, jota voidaan käyttää tukena mehiläishoito-ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon todentamisessa.

IV LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUKSEN (EU) 2021/725 MUUTTAMINEN

11 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/725 seuraavasti:

| 1. | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.” |
| --- | --- | --- |

1.

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 35 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.”

| b) | Korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 50 artiklan 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa kalenterivuonna 2021 tämän artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 50 artiklan 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa kalenterivuonna 2021 tämän artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.”

| c) | Korvataan 13 kohta seuraavasti:

  ”13.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 68 artiklan 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13.   Poiketen siitä, mitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 809/2014 68 artiklan 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021.”

| 2. | Korvataan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.”

| 3. | Korvataan 6 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetään, Kreikka voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.” |
| --- | --- |

3.

Korvataan 6 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa säädetään, Kreikka voi päättää olla soveltamatta tarkastusten määrän lisäämistä, jota olisi pitänyt soveltaa hakuvuonna 2021 tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja tukitoimenpiteisiin.”

V LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

12 artikla

Tämän asetuksen I, II ja III lukuun sisältyviä säännöksiä soveltavien jäsenvaltioiden on sisällytettävä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 7 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan nojalla laadittavaan johdon vahvistuslausumaan varainhoitovuosien 2022 ja 2023 osalta vahvistus siitä, että liialliset maksut tuensaajille on estetty ja aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintä on käynnistetty kaikkien tarvittavien tietojen todentamisen perusteella.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen I ja II lukua, III luvun 3 ja 4 jaksoa sekä IV lukua sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

Tämän asetuksen III luvun 1 ja 2 jaksoa sovelletaan 16 päivästä lokakuuta 2021.

Tämän asetuksen III luvun 5 jaksoa sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  
  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23.

2

(3)  
  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/532, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksista (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) 2017/39, (EU) 2015/1368 ja (EU) 2016/1240 poikkeamisesta vuonna 2020 siltä osin kuin on kyse tietyistä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti sovellettavista hallinnollisista ja paikalla tehtävistä tarkastuksista (EUVL L 119, 17.4.2020, s. 3).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/725, annettu 4 päivänä toukokuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksista (EU) N:o 809/2014, (EU) N:o 180/2014, (EU) N:o 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) N:o 615/2014 ja (EU) 2015/1368 poikkeamisesta vuonna 2021 siltä osin kuin on kyse tietyistä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti sovellettavista hallinnollisista ja paikalla tehtävistä tarkastuksista (EUVL L 155, 5.5.2021, s. 8).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 809/2014, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien ehtojen osalta (EUVL L 227, 31.7.2014, s. 69).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 180/2014, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 soveltamista koskevista säännöistä (EUVL L 63, 4.3.2014, s. 13).

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 181/2014, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 229/2013 soveltamista koskevista säännöistä (EUVL L 63, 4.3.2014, s. 53).

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/892, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta (EUVL L 138, 25.5.2017, s. 57).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1150, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamista koskevien sääntöjen vahvistamisesta viinialan kansallisten tukiohjelmien osalta (EUVL L 190, 15.7.2016, s. 23).

12

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/274, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 60).

13

(14)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/273, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä asianomaisten tarkastusten ja seuraamusten osalta, komission asetusten (EY) N:o 555/2008, (EY) N:o 606/2009 ja (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta sekä komission asetuksen (EY) N:o 436/2009 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/560 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 1).

14

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 615/2014, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alojen tukemista koskevien toimintaohjelmien osalta (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 95).

15

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1368, annettu 6 päivänä elokuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä mehiläishoitoalan tuen osalta (EUVL L 211, 8.8.2015, s. 9).

16

(17)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 639/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 täydentämisestä ja mainitun asetuksen liitteen X muuttamisesta (EUVL L 181, 20.6.2014, s. 1).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

20

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/62

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1217,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 muuttamisesta Espanjalle vuosiksi 2021, 2022 ja 2023 myönnettyihin kalastuskiintiöihin tehtävien vähennysten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio antoi vuonna 2013 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 (2) vähennyksistä Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettyihin makrillin kalastuskiintiöihin ICES-alueella 8c, ICES-suuralueilla 9 ja 10 sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 sekä sardellin kalastuskiintiöihin ICES-suuralueella 8 vuoden 2009 makrillikiintiön liikakalastuksen vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio antoi vuonna 2013 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 (2) vähennyksistä Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettyihin makrillin kalastuskiintiöihin ICES-alueella 8c, ICES-suuralueilla 9 ja 10 sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 sekä sardellin kalastuskiintiöihin ICES-suuralueella 8 vuoden 2009 makrillikiintiön liikakalastuksen vuoksi.

| (2) | Espanja jätti kalastamatta 3 400 tonnia asianomaisesta makrillikiintiöstä vuonna 2021, eli sen kyseiseen kantaan kohdistama pyyntipaine oli vähäisempi kuin kyseiselle vuodelle jaettujen kalastusmahdollisuuksien enimmäismäärä. Espanja on pyytänyt kyseisten kalastamattomien määrien käyttämistä vähennyksiin vuoden 2021 osalta ja täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 185/2013 vuosiksi 2022 ja 2023 säädettyjen vähennysten pienentämistä. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 185/2013 vahvistettuja vuosien 2021, 2022 ja 2023 vähennysten määriä olisi sen vuoksi mukautettava. |
| --- | --- |

(2)

Espanja jätti kalastamatta 3 400 tonnia asianomaisesta makrillikiintiöstä vuonna 2021, eli sen kyseiseen kantaan kohdistama pyyntipaine oli vähäisempi kuin kyseiselle vuodelle jaettujen kalastusmahdollisuuksien enimmäismäärä. Espanja on pyytänyt kyseisten kalastamattomien määrien käyttämistä vähennyksiin vuoden 2021 osalta ja täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 185/2013 vuosiksi 2022 ja 2023 säädettyjen vähennysten pienentämistä. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 185/2013 vahvistettuja vuosien 2021, 2022 ja 2023 vähennysten määriä olisi sen vuoksi mukautettava.

| (3) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 185/2013 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 185/2013 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 185/2013 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 185/2013, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2013, eräisiin Espanjalle vuodeksi 2013 ja sitä seuraaviksi vuosiksi myönnettyihin kalastuskiintiöihin tehtävistä vähennyksistä vuoden 2009 tietyn makrillikiintiön liikakalastuksen vuoksi (EUVL L 62, 6.3.2013, s. 1).

2

---

LIITE

| Kanta | Alkuperäinen kiintiö 2009 | Mukautettu kiintiö 2009 | Vahvistettu saalis 2009 | Kiintiön ja saaliin välinen erotus (liikakalastus) | Vähennys 2013 | Vähennys 2014 | Vähennys 2015 | Vähennys 2016 | Vähennys 2017 | Vähennys 2018 | Vähennys 2019 | Vähennys 2020 | Vähennys 2021 | Vähennys 2022 | Vähennys 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | -65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Kanta

Alkuperäinen kiintiö 2009

Mukautettu kiintiö 2009

Vahvistettu saalis 2009

Kiintiön ja saaliin välinen erotus (liikakalastus)

Vähennys 2013

Vähennys 2014

Vähennys 2015

Vähennys 2016

Vähennys 2017

Vähennys 2018

Vähennys 2019

Vähennys 2020

Vähennys 2021

Vähennys 2022

Vähennys 2023

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

-65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Sardellin osalta vuodella tarkoitetaan kyseisenä vuonna alkavaa kalastuskautta.”

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/65

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1218,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 tiettyjen liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden taudista vapaan aseman hyväksymisestä tiettyjen luetteloitujen tautien osalta sekä tiettyjen luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) (”eläinterveyssäännöstö”) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan ja 36 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan sen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti luetteloituja tauteja koskevat tautikohtaiset säännöt ja säädetään siitä, miten kyseisiä sääntöjä on sovellettava luetteloitujen tautien eri luokkiin. Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevia pakollisia hävittämisohjelmia ja 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevia valinnaisia hävittämisohjelmia ja että tällaiset ohjelmat edellyttävät komission hyväksyntää. Mainitussa asetuksessa säädetään myös jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista tietyistä luetteloiduista taudeista vapaata asemaa koskevasta komission hyväksynnästä tai sen peruuttamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan sen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti luetteloituja tauteja koskevat tautikohtaiset säännöt ja säädetään siitä, miten kyseisiä sääntöjä on sovellettava luetteloitujen tautien eri luokkiin. Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevia pakollisia hävittämisohjelmia ja 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevia valinnaisia hävittämisohjelmia ja että tällaiset ohjelmat edellyttävät komission hyväksyntää. Mainitussa asetuksessa säädetään myös jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista tietyistä luetteloiduista taudeista vapaata asemaa koskevasta komission hyväksynnästä tai sen peruuttamisesta.

| (2) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/689 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429, ja siinä vahvistetaan jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden taudista vapaan aseman myöntämistä, säilyttämistä ja väliaikaista tai kokonaan tapahtuvaa peruuttamista koskevat kriteerit sekä jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden pakollisten tai valinnaisten hävittämisohjelmien hyväksyntää koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/689 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429, ja siinä vahvistetaan jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden taudista vapaan aseman myöntämistä, säilyttämistä ja väliaikaista tai kokonaan tapahtuvaa peruuttamista koskevat kriteerit sekä jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden pakollisten tai valinnaisten hävittämisohjelmien hyväksyntää koskevat vaatimukset.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/620 (3) vahvistetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevat täytäntöönpanosäännöt siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden taudista vapaasta asemasta ja rokottamattomuusstatuksesta sekä kyseisten luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä. Sen liitteissä luetellaan erityisesti jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet tai lokerot, joilla on taudista vapaa asema, sekä olemassa olevat hyväksytyt hävittämisohjelmat. Tiettyjen tautien epidemiologisen tilanteen muuttumisen vuoksi on tarpeen merkitä luetteloihin uusia taudista vapaita jäsenvaltioita tai niiden vyöhykkeitä ja hyväksyä tietyt komissiolle toimitetut hävittämisohjelmat. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/620 (3) vahvistetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja luetteloituja tauteja koskevat täytäntöönpanosäännöt siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden taudista vapaasta asemasta ja rokottamattomuusstatuksesta sekä kyseisten luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä. Sen liitteissä luetellaan erityisesti jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet tai lokerot, joilla on taudista vapaa asema, sekä olemassa olevat hyväksytyt hävittämisohjelmat. Tiettyjen tautien epidemiologisen tilanteen muuttumisen vuoksi on tarpeen merkitä luetteloihin uusia taudista vapaita jäsenvaltioita tai niiden vyöhykkeitä ja hyväksyä tietyt komissiolle toimitetut hävittämisohjelmat.

| (4) | Useat jäsenvaltiot ovat hiljattain hakeneet komissiolta taudista vapaan aseman tai hävittämisohjelmien hyväksyntää koko aluettaan tai sen osaa varten seuraavien tautien osalta: Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta, Mycobacterium tuberculosis complex (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) -tartunta, jäljempänä ’MTBC-tartunta’, nautojen tarttuva leukoosi, jäljempänä ’EBL’, naudan virusripuli, jäljempänä ’BVD’, ja sinikieliviruksen (serotyypit 1–24) aiheuttama tartunta, jäljempänä ’BTV:n aiheuttama tartunta’. |
| --- | --- |

(4)

Useat jäsenvaltiot ovat hiljattain hakeneet komissiolta taudista vapaan aseman tai hävittämisohjelmien hyväksyntää koko aluettaan tai sen osaa varten seuraavien tautien osalta: Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta, Mycobacterium tuberculosis complex (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) -tartunta, jäljempänä ’MTBC-tartunta’, nautojen tarttuva leukoosi, jäljempänä ’EBL’, naudan virusripuli, jäljempänä ’BVD’, ja sinikieliviruksen (serotyypit 1–24) aiheuttama tartunta, jäljempänä ’BTV:n aiheuttama tartunta’.

| (5) | Italia on nautaeläinten Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Calabrian alueella Vibo Valentian maakunnassa ja Abruzzon alueella Teramon maakunnassa. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä I olevan I osan 1 luvun luetteloon vyöhykkeinä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema nautaeläinten populaatioissa. |
| --- | --- |

(5)

Italia on nautaeläinten Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Calabrian alueella Vibo Valentian maakunnassa ja Abruzzon alueella Teramon maakunnassa. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä I olevan I osan 1 luvun luetteloon vyöhykkeinä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema nautaeläinten populaatioissa.

| (6) | Italia on lammas- ja vuohieläinten Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Puglian alueella Leccen maakunnassa. Sen vuoksi kyseinen vyöhyke olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä I olevan I osan 2 luvun luetteloon vyöhykkeenä, jolla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema lammas- ja vuohieläinten populaatioissa. |
| --- | --- |

(6)

Italia on lammas- ja vuohieläinten Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Puglian alueella Leccen maakunnassa. Sen vuoksi kyseinen vyöhyke olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä I olevan I osan 2 luvun luetteloon vyöhykkeenä, jolla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema lammas- ja vuohieläinten populaatioissa.

| (7) | Italia on MTBC-tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt MTBC-tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Abruzzon alueella Aquilan, Chietin ja Teramon maakunnissa, Lazion alueella Latinan maakunnassa, Puglian alueella Barin ja Taranton maakunnissa ja Sardinian alueella Nuoron maakunnassa. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä II olevan I osan luetteloon vyöhykkeinä, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema. |
| --- | --- |

(7)

Italia on MTBC-tartunnan osalta toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetyt MTBC-tartunnasta vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Abruzzon alueella Aquilan, Chietin ja Teramon maakunnissa, Lazion alueella Latinan maakunnassa, Puglian alueella Barin ja Taranton maakunnissa ja Sardinian alueella Nuoron maakunnassa. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä II olevan I osan luetteloon vyöhykkeinä, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema.

| (8) | Kroatia on toimittanut komissiolle EBL:n osalta hakemuksen sen aluetta koskevan hävittämisohjelman hyväksymisestä. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisen hakemuksen on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut hävittämisohjelmien hyväksymistä koskevat kriteerit EBL:n osalta. Sen vuoksi kyseinen jäsenvaltio olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä IV olevaan II osaan alueena, jolla on hyväksytty EBL:n hävittämisohjelma. |
| --- | --- |

(8)

Kroatia on toimittanut komissiolle EBL:n osalta hakemuksen sen aluetta koskevan hävittämisohjelman hyväksymisestä. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisen hakemuksen on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut hävittämisohjelmien hyväksymistä koskevat kriteerit EBL:n osalta. Sen vuoksi kyseinen jäsenvaltio olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä IV olevaan II osaan alueena, jolla on hyväksytty EBL:n hävittämisohjelma.

| (9) | Tanska ja Saksa ovat BVD:n osalta toimittaneet komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 vahvistetut BVD:stä vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Tanskan koko alueella ja Saksassa Landkreis Ravensburgin, Erdingin, Weilheim-Schongaun, Oberallgäun ja Fuldan alueella. Sen vuoksi Tanska ja mainitut Saksan vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VII olevaan I osaan alueina, joilla on BVD:stä vapaa asema. |
| --- | --- |

(9)

Tanska ja Saksa ovat BVD:n osalta toimittaneet komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 vahvistetut BVD:stä vapaan aseman tunnustamista koskevat edellytykset täyttyvät Tanskan koko alueella ja Saksassa Landkreis Ravensburgin, Erdingin, Weilheim-Schongaun, Oberallgäun ja Fuldan alueella. Sen vuoksi Tanska ja mainitut Saksan vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VII olevaan I osaan alueina, joilla on BVD:stä vapaa asema.

| (10) | Irlanti on toimittanut komissiolle BVD:n osalta hakemuksen sen aluetta koskevan hävittämisohjelman hyväksymisestä. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisen hakemuksen on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut hävittämisohjelmien hyväksymistä koskevat kriteerit BVD:n osalta. Sen vuoksi kyseinen jäsenvaltio olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VII olevaan II osaan alueena, jolla on hyväksytty BVD:n hävittämisohjelma. |
| --- | --- |

(10)

Irlanti on toimittanut komissiolle BVD:n osalta hakemuksen sen aluetta koskevan hävittämisohjelman hyväksymisestä. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisen hakemuksen on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut hävittämisohjelmien hyväksymistä koskevat kriteerit BVD:n osalta. Sen vuoksi kyseinen jäsenvaltio olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VII olevaan II osaan alueena, jolla on hyväksytty BVD:n hävittämisohjelma.

| (11) | Lisäksi Saksa on toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että edellytykset BTV:n aiheuttamasta tartunnasta vapaan aseman tunnustamiseksi täyttyvät koko Baden-Württembergin, Hessenin ja Nordrhein-Westfalenin alueen osalta. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisten hakemusten on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut taudista vapaan aseman myöntämistä koskevat kriteerit BTV:n aiheuttaman tartunnan osalta. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VIII olevaan I osaan alueina, joilla on BTV:n aiheuttamasta tartunnasta vapaa asema. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi Saksa on toimittanut komissiolle tietoja, jotka osoittavat, että edellytykset BTV:n aiheuttamasta tartunnasta vapaan aseman tunnustamiseksi täyttyvät koko Baden-Württembergin, Hessenin ja Nordrhein-Westfalenin alueen osalta. Komission tekemän arvioinnin perusteella kyseisten hakemusten on osoitettu täyttävän delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 2 luvussa vahvistetut taudista vapaan aseman myöntämistä koskevat kriteerit BTV:n aiheuttaman tartunnan osalta. Sen vuoksi kyseiset vyöhykkeet olisi merkittävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteessä VIII olevaan I osaan alueina, joilla on BTV:n aiheuttamasta tartunnasta vapaa asema.

| (12) | Näin ollen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteitä I, II, IV, VII ja VIII olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteitä I, II, IV, VII ja VIII olisi muutettava.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteet I, II, IV, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/689, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/620, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse tiettyjen jäsenvaltioiden tai niiden vyöhykkeiden tai lokeroiden taudista vapaan aseman ja rokottamattomuusstatuksen hyväksymisestä tiettyjen luetteloitujen tautien osalta sekä kyseisten luetteloitujen tautien hävittämisohjelmien hyväksymisestä (EUVL L 131, 16.4.2021, s. 78).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/620 liitteet I, II, IV, VII ja VIII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Muutetaan I osa seuraavasti:






  i) | Korvataan 1 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:






  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Italia | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Muutetaan I osa seuraavasti:

i)

Korvataan 1 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

Jäsenvaltio

Alue

”Italia

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii) | Korvataan 2 luku seuraavasti:

  ”
  2 LUKU


  Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema lammas- ja vuohieläinten populaatioissa







  Jäsenvaltio  ((*)) | Alue |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Koko alue |
| Tšekki | Koko alue |
| Tanska | Koko alue |
| Saksa | Koko alue |
| Viro | Koko alue |
| Irlanti | Koko alue |
| Espanja | Koko alue |
| Ranska | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Italia | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Kypros | Koko alue |
| Latvia | Koko alue |
| Liettua | Koko alue |
| Luxemburg | Koko alue |
| Unkari | Koko alue |
| Alankomaat | Koko alue |
| Itävalta | Koko alue |
| Puola | Koko alue |
| Portugali | Região Autónoma dos Açores |
| Romania | Koko alue |
| Slovenia | Koko alue |
| Slovakia | Koko alue |
| Suomi | Koko alue |
| Ruotsi | Koko alue |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti) | Pohjois-Irlanti |

ii)

Korvataan 2 luku seuraavasti:

”
  2 LUKU

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema lammas- ja vuohieläinten populaatioissa

Jäsenvaltio  ((*))

Alue

Belgia

Koko alue

Tšekki

Koko alue

Tanska

Koko alue

Saksa

Koko alue

Viro

Koko alue

Irlanti

Koko alue

Espanja

Koko alue

Ranska

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Italia

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Kypros

Koko alue

Latvia

Koko alue

Liettua

Koko alue

Luxemburg

Koko alue

Unkari

Koko alue

Alankomaat

Koko alue

Itävalta

Koko alue

Puola

Koko alue

Portugali

Região Autónoma dos Açores

Romania

Koko alue

Slovenia

Koko alue

Slovakia

Koko alue

Suomi

Koko alue

Ruotsi

Koko alue

Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti)

Pohjois-Irlanti

| b) | Muutetaan II osa seuraavasti:






  i) | Korvataan 1 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:






  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Italia | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

b)

Muutetaan II osa seuraavasti:

i)

Korvataan 1 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

Jäsenvaltio

Alue

”Italia

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii) | Korvataan 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:






  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- |
| ”Italia | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

ii)

Korvataan 2 luvussa Italiaa koskeva kohta seuraavasti:

Jäsenvaltio

Alue

”Italia

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Korvataan I osa seuraavasti:


  ”
  I OSA

  Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema







  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Koko alue |
| Tšekki | Koko alue |
| Tanska | Koko alue |
| Saksa | Koko alue |
| Viro | Koko alue |
| Espanja | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Ranska | Koko alue |
| Italia | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Latvia | Koko alue |
| Liettua | Koko alue |
| Luxemburg | Koko alue |
| Unkari | Koko alue |
| Alankomaat | Koko alue |
| Itävalta | Koko alue |
| Puola | Koko alue |
| Portugali | Região Algarve: kaikki alueet (distritos)
  Região Autónoma dos Açores, lukuun ottamatta aluetta Ilha de São Miguel |
| Slovenia | Koko alue |
| Slovakia | Koko alue |
| Suomi | Koko alue |
| Ruotsi | Koko alue” |

2)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Korvataan I osa seuraavasti:

”
  I OSA

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema

Jäsenvaltio

Alue

Belgia

Koko alue

Tšekki

Koko alue

Tanska

Koko alue

Saksa

Koko alue

Viro

Koko alue

Espanja

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Ranska

Koko alue

Italia

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Latvia

Koko alue

Liettua

Koko alue

Luxemburg

Koko alue

Unkari

Koko alue

Alankomaat

Koko alue

Itävalta

Koko alue

Puola

Koko alue

Portugali

Região Algarve: kaikki alueet (distritos)

Região Autónoma dos Açores, lukuun ottamatta aluetta Ilha de São Miguel

Slovenia

Koko alue

Slovakia

Koko alue

Suomi

Koko alue

Ruotsi

Koko alue”

| b) | Korvataan II osa seuraavasti:

  ”II OSA

  Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on hyväksytty MTBC-tartunnan hävittämisohjelma







  Jäsenvaltio  ((*)): | Alue |
| --- | --- | --- |
| Bulgaria | Koko alue |
| Kroatia | Koko alue |
| Kypros | Koko alue |
| Kreikka | Koko alue |
| Irlanti | Koko alue |
| Italia | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Koko alue |
| Portugali | Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Romania | Koko alue |
| Espanja | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti) | Pohjois-Irlanti |

b)

Korvataan II osa seuraavasti:

”II OSA

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on hyväksytty MTBC-tartunnan hävittämisohjelma

Jäsenvaltio  ((*)):

Alue

Bulgaria

Koko alue

Kroatia

Koko alue

Kypros

Koko alue

Kreikka

Koko alue

Irlanti

Koko alue

Italia

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Koko alue

Portugali

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Romania

Koko alue

Espanja

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de Valencia

Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti)

Pohjois-Irlanti

| 3) | Korvataan liitteessä IV oleva II osa seuraavasti:

  ”II OSA

  Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on hyväksytty EBL:n hävittämisohjelma








  Jäsenvaltio | Alue | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ensimmäisen hyväksynnän päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Koko alue | 18. heinäkuuta 2022” |

3)

Korvataan liitteessä IV oleva II osa seuraavasti:

”II OSA

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on hyväksytty EBL:n hävittämisohjelma

Jäsenvaltio

Alue

Delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ensimmäisen hyväksynnän päivä

Kroatia

Koko alue

18. heinäkuuta 2022”

| 4) | Korvataan liitteessä VII oleva I ja II osa seuraavasti:

  ”I OSA

  Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on BVD:stä vapaa asema







  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- |
| Itävalta | Koko alue |
| Tanska | Koko alue |
| Suomi | Koko alue |
| Saksa | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Ruotsi | Koko alue |

4)

Korvataan liitteessä VII oleva I ja II osa seuraavasti:

”I OSA

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on BVD:stä vapaa asema

Jäsenvaltio

Alue

Itävalta

Koko alue

Tanska

Koko alue

Suomi

Koko alue

Saksa

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Ruotsi

Koko alue

II OSA

Jäsenvaltiot tai niiden vyöhykkeet, joilla on hyväksytty BVD:n hävittämisohjelma

| Jäsenvaltio | Alue | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ensimmäisen hyväksynnän päivä |
| --- | --- | --- |
| Saksa | Bundesland Bayern: | Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberbayern: Dachau |

Jäsenvaltio

Alue

Delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ensimmäisen hyväksynnän päivä

Saksa

Bundesland Bayern:

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Oberbayern: Dachau

| | Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Seuraavat kaupungit ja piirikunnat hallintopiirissä Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

21. helmikuuta 2022

Irlanti

Koko alue

18. heinäkuuta 2022”

| 5) | Korvataan liitteessä VIII olevassa 1 osassa Saksaa koskeva kohta seuraavasti:






  Jäsenvaltio | Alue |
| --- | --- | --- |
| ”Saksa | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen” |

5)

Korvataan liitteessä VIII olevassa 1 osassa Saksaa koskeva kohta seuraavasti:

Jäsenvaltio

Alue

”Saksa

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen”

---

((*))  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti tässä liitteessä olevilla viittauksilla jäsenvaltioihin tarkoitetaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa Pohjois-Irlannin osalta.”

((*))  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti tässä liitteessä olevilla viittauksilla jäsenvaltioihin tarkoitetaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa Pohjois-Irlannin osalta.”

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/75

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1219,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse todistusmalleista tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tuloa ja unionin kautta kuljettamista varten

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (2) (”eläinterveyssäännöstö”) ja erityisesti sen 238 artiklan 3 kohdan ja 239 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (3) (virallista valvontaa koskeva asetus) ja erityisesti sen 90 artiklan ensimmäisen kohdan a ja b alakohdan ja 126 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat asetuksessa (EU) 2016/429 säädettyjä eläinterveystodistuksia, asetuksessa (EU) 2017/625 säädettyjä virallisia todistuksia ja kyseisiin asetuksiin perustuvia yhdistettyjä eläinterveys- ja virallisia todistuksia, joita edellytetään tiettyjen eläinten ja tavaroiden lähetysten unioniin tuloa varten, jäljempänä yhdessä ’todistukset’. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III vahvistetaan muiden muassa todistusmallit tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tuloa ja unionin kautta kuljettamista varten |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2235 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat asetuksessa (EU) 2016/429 säädettyjä eläinterveystodistuksia, asetuksessa (EU) 2017/625 säädettyjä virallisia todistuksia ja kyseisiin asetuksiin perustuvia yhdistettyjä eläinterveys- ja virallisia todistuksia, joita edellytetään tiettyjen eläinten ja tavaroiden lähetysten unioniin tuloa varten, jäljempänä yhdessä ’todistukset’. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III vahvistetaan muiden muassa todistusmallit tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tuloa ja unionin kautta kuljettamista varten

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 50 luvussa vahvistetaan yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen huoneenlämmössä säilymättömien yhdistelmätuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden, jotka sisältävät minkä tahansa määrän lihavalmisteita, lukuun ottamatta gelatiinia, kollageenia ja pitkälle jalostettuja tuotteita, unioniin tuloa varten (malli ’COMP’). Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 52 luvussa vahvistetaan eläinterveystodistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen huoneenlämmössä säilymättömien yhdistelmätuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden, jotka sisältävät minkä tahansa määrän lihavalmisteita, kuljettamiseen unionin kautta johonkin kolmanteen maahan joko välittömästi kauttakuljetettuina tai unionissa varastoinnin jälkeen (malli ’TRANSIT-COMP’). Molempiin malleihin sisältyy erityinen eläinten terveyttä koskeva vakuutus yhdistelmätuotteisiin sisältyvien maitotuotteiden osalta. Näissä vakuutuksissa vahvistetut lämpökäsittelyvaatimukset olisi yhdenmukaistettava komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (5) liitteessä XXVII vahvistettujen käsittelyjen kanssa. Lisäksi vaatimus, joka koskee yhdistelmätuotteiden sisältämien maitotuotteiden ja ternimaitotuotteiden tuotantopäivien ilmoittamista, olisi poistettava tarpeettomana, kun otetaan huomioon alaviitteessä 2 esitetty kuvaus, joka kattaa kaikki eläinperäiset ainesosat. Kyseisten mallien osaa II koskevien huomautusten tiettyjä alaviitteitä olisi lisäksi täydennettävä ja selkeytettävä. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevia 50 ja 52 lukua. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 50 luvussa vahvistetaan yhdistetyn eläinterveys- ja virallisen todistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen huoneenlämmössä säilymättömien yhdistelmätuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden, jotka sisältävät minkä tahansa määrän lihavalmisteita, lukuun ottamatta gelatiinia, kollageenia ja pitkälle jalostettuja tuotteita, unioniin tuloa varten (malli ’COMP’). Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevassa 52 luvussa vahvistetaan eläinterveystodistuksen malli ihmisravinnoksi tarkoitettujen huoneenlämmössä säilymättömien yhdistelmätuotteiden ja huoneenlämmössä säilyvien yhdistelmätuotteiden, jotka sisältävät minkä tahansa määrän lihavalmisteita, kuljettamiseen unionin kautta johonkin kolmanteen maahan joko välittömästi kauttakuljetettuina tai unionissa varastoinnin jälkeen (malli ’TRANSIT-COMP’). Molempiin malleihin sisältyy erityinen eläinten terveyttä koskeva vakuutus yhdistelmätuotteisiin sisältyvien maitotuotteiden osalta. Näissä vakuutuksissa vahvistetut lämpökäsittelyvaatimukset olisi yhdenmukaistettava komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 (5) liitteessä XXVII vahvistettujen käsittelyjen kanssa. Lisäksi vaatimus, joka koskee yhdistelmätuotteiden sisältämien maitotuotteiden ja ternimaitotuotteiden tuotantopäivien ilmoittamista, olisi poistettava tarpeettomana, kun otetaan huomioon alaviitteessä 2 esitetty kuvaus, joka kattaa kaikki eläinperäiset ainesosat. Kyseisten mallien osaa II koskevien huomautusten tiettyjä alaviitteitä olisi lisäksi täydennettävä ja selkeytettävä. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevia 50 ja 52 lukua.

| (3) | Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevasta 52 luvusta olisi poistettava vaatimus, joka koskee unionin kautta kuljetettavien yhdistelmätuotteiden sisältämien maitotuotteiden alkuperälaitoksen hyväksyntänumeron ilmoittamista, koska unioni ei ole kyseisten yhdistelmätuotteiden lopullinen määräpaikka. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevaa 52 lukua on näin ollen tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevasta 52 luvusta olisi poistettava vaatimus, joka koskee unionin kautta kuljetettavien yhdistelmätuotteiden sisältämien maitotuotteiden alkuperälaitoksen hyväksyntänumeron ilmoittamista, koska unioni ei ole kyseisten yhdistelmätuotteiden lopullinen määräpaikka. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitteessä III olevaa 52 lukua on näin ollen tarpeen muuttaa.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liitettä III olisi muutettava.

| (5) | Jotta vältettäisiin kaupan häiriöt tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tulon ja unionin kautta kuljettamisen osalta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tällä asetuksella tehtyjä muutoksia, mukaisesti myönnettyjen todistusten käyttö olisi edelleen sallittava siirtymäkauden ajan tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vältettäisiin kaupan häiriöt tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten unioniin tulon ja unionin kautta kuljettamisen osalta, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tällä asetuksella tehtyjä muutoksia, mukaisesti myönnettyjen todistusten käyttö olisi edelleen sallittava siirtymäkauden ajan tietyin edellytyksin.

| (6) | Koska täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2235 sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/2235 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi oikeusvarmuuden ja kaupankäynnin helpottamisen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(6)

Koska täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2235 sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/2235 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi oikeusvarmuuden ja kaupankäynnin helpottamisen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liite III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Huhtikuun 15 päivään 2023 ulottuvan siirtymäkauden ajan tiettyjen yhdistelmätuotteiden lähetysten, joiden mukana on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen kyseiseen täytäntöönpanoasetukseen tällä asetuksella tehtyjä muutoksia, liitteessä III olevissa 50 ja 52 luvussa esitettyjen mallien mukaisesti myönnetyt asianmukaiset todistukset, tulo unioniin ja kuljettaminen unionin kautta on edelleen sallittua, edellyttäen että kyseinen todistus myönnettiin viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2023.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2235, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/429 ja (EU) 2017/625 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse eläinterveystodistusten malleista, virallisten todistusten malleista ja yhdistettyjen eläinterveys- ja virallisten todistusten malleista tiettyjen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten unioniin tuloa ja unionin sisällä tapahtuvia siirtoja varten, tällaisia todistuksia koskevasta virallisesta sertifioinnista sekä asetuksen (EY) N:o 599/2004, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 636/2014 ja (EU) 2019/628, direktiivin 98/68/EY ja päätösten 2000/572/EY, 2003/779/EY ja 2007/240/EY kumoamisesta (EUVL L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

5

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2235 liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan 50 luku seuraavasti:

  ”50 LUKU

  YHDISTETYN ELÄINTERVEYS- JA VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYMÄTTÖMIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN JA HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN, JOTKA SISÄLTÄVÄT MINKÄ TAHANSA MÄÄRÄN LIHAVALMISTEITA, LUKUUN OTTAMATTA GELATIINIA, KOLLAGEENIA JA PITKÄLLE JALOSTETTUJA TUOTTEITA, UNIONIIN TULOA VARTEN (MALLI ’COMP’)

































































  ”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan 50 luku seuraavasti:

”50 LUKU

YHDISTETYN ELÄINTERVEYS- JA VIRALLISEN TODISTUKSEN MALLI IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYMÄTTÖMIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN JA HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN, JOTKA SISÄLTÄVÄT MINKÄ TAHANSA MÄÄRÄN LIHAVALMISTEITA, LUKUUN OTTAMATTA GELATIINIA, KOLLAGEENIA JA PITKÄLLE JALOSTETTUJA TUOTTEITA, UNIONIIN TULOA VARTEN (MALLI ’COMP’)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  ”;

| 2) | Korvataan 52 luku seuraavasti:

  ”52 LUKU

  ELÄINTERVEYSTODISTUKSEN MALLI IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYMÄTTÖMIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN JA HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN, JOTKA SISÄLTÄVÄT MINKÄ TAHANSA MÄÄRÄN LIHAVALMISTEITA, KULJETTAMISEEN UNIONIN KAUTTA JOHONKIN KOLMANTEEN MAAHAN JOKO VÄLITTÖMÄSTI KAUTTAKULJETETTUINA TAI UNIONISSA VARASTOINNIN JÄLKEEN (MALLI ’TRANSIT-COMP’)








































  ” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 52 luku seuraavasti:

”52 LUKU

ELÄINTERVEYSTODISTUKSEN MALLI IHMISRAVINNOKSI TARKOITETTUJEN HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYMÄTTÖMIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN JA HUONEENLÄMMÖSSÄ SÄILYVIEN YHDISTELMÄTUOTTEIDEN, JOTKA SISÄLTÄVÄT MINKÄ TAHANSA MÄÄRÄN LIHAVALMISTEITA, KULJETTAMISEEN UNIONIN KAUTTA JOHONKIN KOLMANTEEN MAAHAN JOKO VÄLITTÖMÄSTI KAUTTAKULJETETTUINA TAI UNIONISSA VARASTOINNIN JÄLKEEN (MALLI ’TRANSIT-COMP’)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  ”

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/98

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1220,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU soveltamista koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiltä ja toimivaltaisilta viranomaisilta ilmoitettaviksi vaadittavien kyseisen direktiivin 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen muodon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (1) ja erityisesti sen 41 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tarpeen varmistaa, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) ja asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset saavat kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden valvomiseksi, ja että nämä tiedot käsitellään tehokkaasti ja nopeasti. Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot olisi sen vuoksi toimitettava kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytetyllä kielellä. |
| --- | --- |

(1)

On tarpeen varmistaa, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) ja asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset saavat kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden valvomiseksi, ja että nämä tiedot käsitellään tehokkaasti ja nopeasti. Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot olisi sen vuoksi toimitettava kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytetyllä kielellä.

| (2) | Direktiivin 2014/65/EU 39 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että kun kolmannen maan yritykset haluavat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa jonkin jäsenvaltion alueella, niiden sivuliikkeet hankkivat etukäteen toimiluvan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta. Nämä sivuliikkeet eivät saa tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, jossa ne ovat saaneet toimilupansa. Euroopan komissio voi kuitenkin hyväksyä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (2) 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti vastaavuuspäätöksen, jossa todetaan, että kyseisen kolmannen maan sijoituspalveluyrityksiä koskevat oikeudelliset ja valvontajärjestelyt vastaavat unionissa sovellettavia järjestelyjä. Tällöin vastaavuuspäätöksen soveltamisalaan kuuluvia toimiluvan saaneita sijoituspalveluyritysten sivuliikkeitä valvoisi edelleen sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, johon kyseiset sivuliikkeet ovat sijoittautuneet, riippumatta siitä, tarjoavatko ne rajatylittäviä palveluja tai harjoittavatko ne rajatylittävää toimintaa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisen muoto soveltuu myös tällaisista sivuliikkeiden rajatylittävistä palveluista ja rajatylittävästä toiminnasta ilmoittamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2014/65/EU 39 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että kun kolmannen maan yritykset haluavat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa jonkin jäsenvaltion alueella, niiden sivuliikkeet hankkivat etukäteen toimiluvan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta. Nämä sivuliikkeet eivät saa tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, jossa ne ovat saaneet toimilupansa. Euroopan komissio voi kuitenkin hyväksyä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (2) 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti vastaavuuspäätöksen, jossa todetaan, että kyseisen kolmannen maan sijoituspalveluyrityksiä koskevat oikeudelliset ja valvontajärjestelyt vastaavat unionissa sovellettavia järjestelyjä. Tällöin vastaavuuspäätöksen soveltamisalaan kuuluvia toimiluvan saaneita sijoituspalveluyritysten sivuliikkeitä valvoisi edelleen sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, johon kyseiset sivuliikkeet ovat sijoittautuneet, riippumatta siitä, tarjoavatko ne rajatylittäviä palveluja tai harjoittavatko ne rajatylittävää toimintaa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisen muoto soveltuu myös tällaisista sivuliikkeiden rajatylittävistä palveluista ja rajatylittävästä toiminnasta ilmoittamiseen.

| (3) | Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 kohdan mukaan kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden, joille on myönnetty toimilupa mainitun direktiivin 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava vuosittain sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa toimilupa on myönnetty, kyseisessä 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Raportoinnin muodon lisäksi raportoinnin ajoituksen yhdenmukaistamiseksi on tarpeen säätää aikataulusta, jonka kuluessa tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 kohdan mukaan kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden, joille on myönnetty toimilupa mainitun direktiivin 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava vuosittain sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa toimilupa on myönnetty, kyseisessä 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Raportoinnin muodon lisäksi raportoinnin ajoituksen yhdenmukaistamiseksi on tarpeen säätää aikataulusta, jonka kuluessa tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille.

| (4) | Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka ESMA on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(4)

Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka ESMA on toimittanut komissiolle.

| (5) | ESMA on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(5)

ESMA on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Niiden tietojen muoto, jotka kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden on ilmoitettava vuosittain toimivaltaisille viranomaisille

1.   Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimiluvan saaneen kolmannen maan yrityksen sivuliikkeen on käytettävä liitteessä I esitettyä muotoa mainitun direktiivin 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamiseen. Jos kolmannen maan yritykseen sovelletaan asetuksen (EU) N:o 600/2014 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vastaavuuspäätöstä, tällaisen kolmannen maan yrityksen sivuliikkeen on kuitenkin käytettävä liitteessä II esitettyä muotoa niiden palvelujen ja toiminnan osalta, jotka kuuluvat kyseisen vastaavuuspäätöksen soveltamisalaan.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytetyllä kielellä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä, ja niiden on katettava edellisen kalenterivuoden 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta välinen ajanjakso. Toimitettujen tietojen on oltava paikkansapitäviä edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta.

2 artikla

Niiden tietojen muoto, jotka toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA)

Sovellettaessa direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 4 kohtaa toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava ESMAlle seuraavat liitteiden I ja II kentät:

| 1. | Raportointijakso: 1 a ja 1 b ja soveltuvin osin 19 a ja 19 b; |
| --- | --- |

1.

Raportointijakso: 1 a ja 1 b ja soveltuvin osin 19 a ja 19 b;

| 2. | Kolmannen maan yrityksen ja sivuliikkeen nimi: 2 a ja 2 d ja soveltuvin osin 20 a ja 20 d; |
| --- | --- |

2.

Kolmannen maan yrityksen ja sivuliikkeen nimi: 2 a ja 2 d ja soveltuvin osin 20 a ja 20 d;

| 3. | Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut: 3 a, 3 b, 3 c, 3 d, 3 e, 3 f, 3 g ja 3 h ja soveltuvin osin 21 a, 21 b, 21 c, 21 d, 21 e, 21 f, 21 g ja 21 h; |
| --- | --- |

3.

Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut: 3 a, 3 b, 3 c, 3 d, 3 e, 3 f, 3 g ja 3 h ja soveltuvin osin 21 a, 21 b, 21 c, 21 d, 21 e, 21 f, 21 g ja 21 h;

| 4. | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä ja sivuliikkeen henkilöstömäärä: 4 a, 4 b, 4 c, 4 d ja soveltuvin osin 22 a, 22 b ja 22 c; |
| --- | --- |

4.

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä ja sivuliikkeen henkilöstömäärä: 4 a, 4 b, 4 c, 4 d ja soveltuvin osin 22 a, 22 b ja 22 c;

| 5. | Sivuliikkeen liikevaihto ja varojen yhteenlaskettu arvo: 5 a, 5 b, 5 c ja soveltuvin osin 23 a, 23 b ja 23 c. |
| --- | --- |

5.

Sivuliikkeen liikevaihto ja varojen yhteenlaskettu arvo: 5 a, 5 b, 5 c ja soveltuvin osin 23 a, 23 b ja 23 c.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

LIITE I

Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen muoto (1)

| # | Kenttä | Alakentät |
| --- | --- | --- |
| 1 a | Raportointijakso | Raportoinnin alkamispäivä kalenterivuonna
  (VVVV-KK-PP) |
| 1 b | Raportoinnin päättymispäivä kalenterivuonna
  (VVVV-KK-PP) |
| 2 a | Kolmannen maan yrityksen nimi ja yhteystiedot, ml. tiedot sivuliikkeestä, tietojen toimittamisesta vastaavasta henkilöstä ja kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaavista kolmannen maan viranomaisista | Sivuliikkeen täydellinen toiminimi ja oikeushenkilötunnus (LEI) |
| 2 b | Sivuliikkeen osoite
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 2 c | Sivuliikkeen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot |
| 2 d | Kolmannen maan yrityksen täydellinen virallinen nimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI)
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 2 e | Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan virallinen osoite
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 2 f | Kolmannen maan yrityksen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot |
| 2 g | Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan maa
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 2 h | Kolmannen maan yrityksen valvonnasta kolmannessa maassa vastaavan viranomaisen nimi, osoite ja maa. Jos kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaa useampi kuin yksi viranomainen, tiedot kustakin viranomaisesta ja niiden toimivalta-alat
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 2 i | Yhteyshenkilön täydellinen nimi |
| 2 j | Yhteyshenkilön osoite |
| 2 k | Yhteyshenkilön puhelinnumero |
| 2 l | Yhteyshenkilön sähköpostiosoite |
| 2 m | Yhteyshenkilön toimi/tehtävänimike |
| 3 a | Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, raportointijakson aikana | Luettelo sijoituspalveluista, sijoitustoiminnasta ja oheispalveluista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa A ja B osassa), joita sivuliike tarjoaa sijoittautumisjäsenvaltiossaan |
| 3 b | Luettelo rahoitusvälineiden luokista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa C osassa), joiden osalta tällaisia palveluja ja toimintoja on suoritettu |
| 3 c | Jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa, hoidettavien varojen kokonaisarvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa |
| 3 d | Jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa, hoidettavien varojen keskimääräinen arvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta |
| 3 e | Jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa, niiden varojen kokonaisarvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa, raportointijakson lopussa |
| 3 f | Jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa, niiden varojen keskimääräinen arvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa, raportointikauden ajalta |
| 3 g | Jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) kokonaisarvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa |
| 3 h | Jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) keskimääräinen arvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta |
| 4 a | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä ja sivuliikkeen henkilöstömäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, raportointijakson aikana | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut |
| 4 b | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti |
| 4 c | Niiden (direktiivissä 2014/65/EU määriteltyjen) yksityisasiakkaiden, ammattimaisten asiakkaiden ja hyväksyttävien vastapuolten lukumäärä, joille sivuliike tarjoaa sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja sijoittautumisjäsenvaltiossaan. |
| 4 d | Sivuliikkeen henkilöstömäärä sen sijoittautumisjäsenvaltiossa eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti. |
| 5 a | Sivuliikkeen liikevaihto ja sivuliikkeen varojen yhteenlaskettu arvo jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, raportointijakson aikana | Sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa tarjottuja sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa ja oheispalveluja vastaava sivuliikkeen tuottama liikevaihto ja niitä vastaavien varojen yhteenlaskettu arvo |
| 5 b | Sivuliikkeen liikevaihto jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti |
| 5 c | Sivuliikkeen liikevaihto jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU |
| 6 | Jos sivuliike käy kauppaa omaan lukuunsa, tiedot kolmannen maan yrityksen vastuista raportointijakson aikana suhteessa vastapuoliin siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut | Vastapuoliin liittyvien vastuiden vähimmäismäärä, keskimäärä ja enimmäismäärä kuukausittain siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut |
| 7 | Jos sivuliike huolehtii rahoitusvälineiden merkinnästä ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskusta merkintätakauksen perusteella, tiedot niiden rahoitusvälineiden arvosta raportointijakson aikana, jotka ovat peräisin sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion vastapuolilta ja joiden osalta merkintä tai liikkeeseenlasku järjestetään merkintätakauksen perusteella | Niiden rahoitusvälineiden kokonaisarvo ja -lukumäärä, jotka ovat peräisin sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion vastapuolilta ja joiden osalta sivuliike järjestää merkinnän tai liikkeeseenlaskun merkintätakauksen perusteella |
| 8 a | Kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen koostumus | Luettelo kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen jäsenistä |
| 8 b | Ylimmän hallintoelimen kunkin jäsenen täydellinen nimi, asuinmaa ja yhteystiedot |
| 8 c | Tehtävä/asema, johon kukin ylimmän hallintoelimen jäsen on nimitetty |
| 9 a | Sivuliikkeen keskeisistä toiminnoista vastaavat henkilöt | Luettelo henkilöistä, jotka vastaavat sivuliikkeen keskeisistä toiminnoista |
| 9 b | Kunkin keskeisistä toiminnoista vastaavan henkilön täydellinen nimi, asuinmaa ja yhteystiedot |
| 9 c | Tehtävä/asema, johon kukin keskeisistä toiminnoista vastaava henkilö on nimitetty |
| 9 d | Raportointisuhteet keskeisistä toiminnoista vastaavien henkilöiden ja kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen välillä |
| 10 | Tiedot sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen saamista valituksista, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, ja raportointikauden aikana | Sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen saamien valitusten lukumäärä, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa sen sijoittautumisjäsenvaltiossa,






  — | eriteltynä niiden viiden rahoitusvälineen mukaisesti, joiden osalta valituksia tehtiin eniten; |

#

Kenttä

Alakentät

1 a

Raportointijakso

Raportoinnin alkamispäivä kalenterivuonna

(VVVV-KK-PP)

1 b

Raportoinnin päättymispäivä kalenterivuonna

(VVVV-KK-PP)

2 a

Kolmannen maan yrityksen nimi ja yhteystiedot, ml. tiedot sivuliikkeestä, tietojen toimittamisesta vastaavasta henkilöstä ja kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaavista kolmannen maan viranomaisista

Sivuliikkeen täydellinen toiminimi ja oikeushenkilötunnus (LEI)

2 b

Sivuliikkeen osoite

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

2 c

Sivuliikkeen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot

2 d

Kolmannen maan yrityksen täydellinen virallinen nimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI)

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

2 e

Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan virallinen osoite

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

2 f

Kolmannen maan yrityksen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot

2 g

Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan maa

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

2 h

Kolmannen maan yrityksen valvonnasta kolmannessa maassa vastaavan viranomaisen nimi, osoite ja maa. Jos kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaa useampi kuin yksi viranomainen, tiedot kustakin viranomaisesta ja niiden toimivalta-alat

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

2 i

Yhteyshenkilön täydellinen nimi

2 j

Yhteyshenkilön osoite

2 k

Yhteyshenkilön puhelinnumero

2 l

Yhteyshenkilön sähköpostiosoite

2 m

Yhteyshenkilön toimi/tehtävänimike

3 a

Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, raportointijakson aikana

Luettelo sijoituspalveluista, sijoitustoiminnasta ja oheispalveluista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa A ja B osassa), joita sivuliike tarjoaa sijoittautumisjäsenvaltiossaan

3 b

Luettelo rahoitusvälineiden luokista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa C osassa), joiden osalta tällaisia palveluja ja toimintoja on suoritettu

3 c

Jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa, hoidettavien varojen kokonaisarvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa

3 d

Jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa, hoidettavien varojen keskimääräinen arvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta

3 e

Jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa, niiden varojen kokonaisarvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa, raportointijakson lopussa

3 f

Jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa, niiden varojen keskimääräinen arvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa, raportointikauden ajalta

3 g

Jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) kokonaisarvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa

3 h

Jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) keskimääräinen arvo sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta

4 a

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä ja sivuliikkeen henkilöstömäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, raportointijakson aikana

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut

4 b

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti

4 c

Niiden (direktiivissä 2014/65/EU määriteltyjen) yksityisasiakkaiden, ammattimaisten asiakkaiden ja hyväksyttävien vastapuolten lukumäärä, joille sivuliike tarjoaa sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja sijoittautumisjäsenvaltiossaan.

4 d

Sivuliikkeen henkilöstömäärä sen sijoittautumisjäsenvaltiossa eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti.

5 a

Sivuliikkeen liikevaihto ja sivuliikkeen varojen yhteenlaskettu arvo jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, raportointijakson aikana

Sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa tarjottuja sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa ja oheispalveluja vastaava sivuliikkeen tuottama liikevaihto ja niitä vastaavien varojen yhteenlaskettu arvo

5 b

Sivuliikkeen liikevaihto jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä kyseisessä jäsenvaltiossa tarjottujen sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen mukaisesti

5 c

Sivuliikkeen liikevaihto jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU

6

Jos sivuliike käy kauppaa omaan lukuunsa, tiedot kolmannen maan yrityksen vastuista raportointijakson aikana suhteessa vastapuoliin siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

Vastapuoliin liittyvien vastuiden vähimmäismäärä, keskimäärä ja enimmäismäärä kuukausittain siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

7

Jos sivuliike huolehtii rahoitusvälineiden merkinnästä ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskusta merkintätakauksen perusteella, tiedot niiden rahoitusvälineiden arvosta raportointijakson aikana, jotka ovat peräisin sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion vastapuolilta ja joiden osalta merkintä tai liikkeeseenlasku järjestetään merkintätakauksen perusteella

Niiden rahoitusvälineiden kokonaisarvo ja -lukumäärä, jotka ovat peräisin sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltion vastapuolilta ja joiden osalta sivuliike järjestää merkinnän tai liikkeeseenlaskun merkintätakauksen perusteella

8 a

Kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen koostumus

Luettelo kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen jäsenistä

8 b

Ylimmän hallintoelimen kunkin jäsenen täydellinen nimi, asuinmaa ja yhteystiedot

8 c

Tehtävä/asema, johon kukin ylimmän hallintoelimen jäsen on nimitetty

9 a

Sivuliikkeen keskeisistä toiminnoista vastaavat henkilöt

Luettelo henkilöistä, jotka vastaavat sivuliikkeen keskeisistä toiminnoista

9 b

Kunkin keskeisistä toiminnoista vastaavan henkilön täydellinen nimi, asuinmaa ja yhteystiedot

9 c

Tehtävä/asema, johon kukin keskeisistä toiminnoista vastaava henkilö on nimitetty

9 d

Raportointisuhteet keskeisistä toiminnoista vastaavien henkilöiden ja kolmannen maan yrityksen ylimmän hallintoelimen välillä

10

Tiedot sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen saamista valituksista, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, ja raportointikauden aikana

Sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen saamien valitusten lukumäärä, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa sen sijoittautumisjäsenvaltiossa,

—

eriteltynä niiden viiden rahoitusvälineen mukaisesti, joiden osalta valituksia tehtiin eniten;

| — | eriteltynä valitusten viiden yleisimmän aiheen mukaan; |
| --- | --- |

—

eriteltynä valitusten viiden yleisimmän aiheen mukaan;

| — | ilmoittaen raportointijaksolla käsiteltyjen valitusten lukumäärä; |
| --- | --- |

—

ilmoittaen raportointijaksolla käsiteltyjen valitusten lukumäärä;

| — | ilmoittaen käytössä olevat järjestelyt valitusten asianmukaista käsittelyä varten |
| --- | --- |

—

ilmoittaen käytössä olevat järjestelyt valitusten asianmukaista käsittelyä varten

11 a

Kuvaus sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen markkinoinnista, joka koskee sivuliikkeen toimintaa sen sijoittautumisjäsenvaltiossa ja raportointikauden aikana

Kuvaus sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen markkinointistrategiasta, jota sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa käytetään sivuliikkeen toiminnan osalta, mukaan lukien tiedot sen maantieteellisestä laajuudesta ja kolmannen maan yrityksen käyttämistä markkinointikeinoista (kuten mahdolliset asiamiehet, sijoittajatapaamiset, puhelinmarkkinointi ja verkkosivustot)

11 b

Luettelo kolmannen maan yrityksen sivuliikkeen käyttämistä liikenimistä siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, sekä kunkin liikenimen osalta

| — | niiden rahoitusvälineiden luokat, joiden osalta sitä käytetään; ja |
| --- | --- |

—

niiden rahoitusvälineiden luokat, joiden osalta sitä käytetään; ja

| — | asiakasryhmät, joiden osalta sitä käytetään |
| --- | --- |

—

asiakasryhmät, joiden osalta sitä käytetään

11 c

Mahdollisista asiamiehistä tai vastaavista yhteisöistä, joita kolmannen maan yrityksen sivuliike käyttää kyseisessä jäsenvaltiossa, kyseisen henkilön tai yhteisön nimi, osoite ja yhteystiedot

11 d

Luettelo sivuliikkeen käyttämistä verkkosivustoista siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, ja kunkin sivuston URL-osoite

12 a

Kuvaus kolmannen maan yrityksen sijoittajansuojajärjestelyistä, jotka ovat sivuliikkeen asiakkaiden saatavilla sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa, mukaan lukien direktiivin 2014/65/EU 39 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta sijoittajien korvausjärjestelmästä johtuvat kyseisten asiakkaiden oikeudet

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Raportointi ja tietojen antaminen asiakkaille

Kuvaus kolmannen maan yrityksen käyttöön ottamista järjestelyistä, jotka koskevat sen velvollisuuksia raportoida ja antaa tietoja asiakkaille sekä täytäntöönpanotoimenpiteitä sivuliikkeen toimintaa varten siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut

12 b

Kieli tai kielet, joita sivuliike käyttää asiakkaidensa kanssa siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut

12 c

Soveltuvuus ja asianmukaisuus

Kuvaus kolmannen maan yrityksen järjestelyistä soveltuvuuden tai asianmukaisuuden arvioimiseksi soveltuvin osin, kun sivuliike tarjoaa palveluja asiakkaille jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut

12 d

Parhaan toteutuksen periaate

Jos sivuliike toteuttaa toimeksiantoja asiakkailleen siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, kuvaus järjestelyistä, jotka on otettu käyttöön asiakastoimeksiantojen toteuttamiseksi asiakkaiden kannalta edullisimmilla ehdoilla

12 e

Asiakastoimeksiantojen käsittelyä koskevat säännöt

Jos sivuliike käsittelee asiakastoimeksiantoja, kuvaus järjestelyistä, jotka sivuliike on ottanut käyttöön asiakastoimeksiantojen nopeaa, tasapuolista ja tehokasta toteuttamista varten keskittyen sivuliikkeen toimintaan siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

12 f

Tuotehallintamenettely

Jos kolmannen maan yritys valmistaa ja/tai jakelee sivuliikkeensä kautta rahoitusvälineitä, kuvaus tuotehallintamenettelystä, jonka kolmannen maan yritys on ottanut käyttöön sivuliikkeen toimintaa varten jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

12 g

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt eturistiriitojen havaitsemiseksi, estämiseksi ja hallitsemiseksi

Kuvaus toimenpiteistä, jotka kolmannen maan yritys sivuliikkeensä välityksellä on ottanut käyttöön sijoitus- ja oheispalvelujen tarjoamisen yhteydessä syntyvien eturistiriitojen havaitsemiseksi ja estämiseksi tai hallitsemiseksi, mukaan lukien eturistiriidat, jotka johtuvat sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen tarjoamiseen sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa osallistuvien henkilöiden palkitsemisjärjestelmistä

12 h

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt valitusten käsittelemiseksi

Kuvaus menettelystä, jonka kolmannen maan yritys sivuliikkeensä välityksellä on ottanut käyttöön ja jota sivuliikkeen asiakkaiden on noudatettava valituksen tekemiseksi

12 i

Sivuliikkeen asiakkaiden valitusten käsittelystä vastaava yksikkö

12 j

Kieli tai kielet, joita asiakkaat voivat käyttää valitusten tekemiseen

12 k

Toimivaltaiset tuomioistuimet, joiden ratkaistavaksi saatetaan mahdolliset riita-asiat sivuliikkeensä välityksellä toimivan kolmannen maan yrityksen ja sen asiakkaiden välisissä sopimusjärjestelyissä siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

12 l

Vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet, joilla on toimivalta käsitellä riitoja, joiden osapuolina ovat asiakkaat sivuliikkeen sijoittautumisjäsenvaltiossa ja kolmannen maan yritys

12 m

Kolmannen maan yrityksen jäsenyys sijoittajien korvausjärjestelmässä

Kuvaus kolmannen maan yrityksen jäsenyydestä sijoittajien korvausjärjestelmässä, mukaan lukien se, voidaanko sivuliikkeen asiakkaat ja vastapuolet hyväksyä tällaiseen järjestelmään, sen soveltamisala, kuvaus kelpoisuusedellytyksistä sekä järjestelmän kattamat määrät ja rahoitusvälineet

12 n

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt asiakkaiden varojen ja omaisuuden suojaamista ja hoitoa varten

Kuvaus mahdollisista asiakkaiden varojen tai omaisuuden suojaamisjärjestelyistä (erityisesti rahoitusvälineiden ja varojen pitäminen säilytysyhteisön hallussa, säilytysyhteisön nimi ja sovellettavat sopimukset), jotka on otettu käyttöön siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut

12 o

Muut järjestelyt

Kuvaus mahdollisista muista järjestelyistä, joita kolmannen maan yritys voi pitää merkityksellisinä palvelujen tarjoamiseksi ja sivuliikkeen toiminnan harjoittamiseksi siinä jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, rehellisesti, tasapuolisesti ja ammattimaisesti asiakkaiden etuja ajavalla tavalla

13 a

Tiedot sivuliikkeen toimintaan sovellettavista kolmannen maan yrityksen ulkoistamisjärjestelyistä

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Luettelo ja kuvaus ulkoistetuista (tai ulkoistettavista) toiminnoista

13 b

Kuvaus ulkoistettujen tehtävien, palvelujen tai toimintojen valvontaan osoitetuista resursseista (erityisesti henkilöstöresursseista, teknisistä resursseista ja sisäisen valvonnan järjestelmästä) siltä osin kuin ne liittyvät sivuliikkeen toimintaan siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut

14

Tiedot kolmannen maan yrityksen toteuttamista järjestelyistä (ml. IT-järjestelyt), joita sovelletaan sivuliikkeen toimintaan algoritmista kaupankäyntiä, huippunopeaa kaupankäyntiä ja suoraa sähköistä markkinoillepääsy varten

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Kuvaus mahdollisista järjestelyistä ja resursseista (muun muassa henkilöstö- ja IT-resursseista), jotka kolmannen maan yritys on ottanut käyttöön ja/tai osoittanut sivuliikkeensä toimintaa varten jäsenvaltiossa, johon sivuliike on sijoittautunut, algoritmista kaupankäyntiä, huippunopeaa kaupankäyntiä ja suoraa sähköistä markkinoillepääsyä varten sekä näiden toimintojen valvontaa varten

15 a

Tiedot säännösten noudattamista valvovan toiminnon (tai vastaavan) toiminnasta

Sääntelyä koskevat muutokset

Kuvaus sääntelyvaatimusten sellaisten olennaisten muutosten ja kehityksen hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta raportointijakson aikana, jotka vaikuttavat sijoittajansuojajärjestelyihin kolmannen maan yrityksen sivuliikkeen toiminnassa

15 b

Tarkastushavainnot

Paikan päällä tehtyjen ja ulkoistettujen tarkastusten lukumäärä ja yhteenveto kolmannen maan yrityksen toimintaa koskevista säännösten noudattamista valvovan toiminnon tärkeimmistä havainnoista siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sivuliikkeen toiminnan kannalta

15 c

Toimet, jotka kolmannen maan yritys on toteuttanut tai aikoo toteuttaa (muun muassa valitusten johdosta tai kun on poikettu ylimmälle johdolle osoitetuista säännösten noudattamista valvovan toiminnon suosituksista) puuttuakseen havaittuihin toimintahäiriöihin tai häiriöriskeihin siltä osin kuin ne liittyvät sivuliikkeen toimintaan

15 d

Muut

Mahdolliset muut tiedot, joita sivuliike pitää merkityksellisinä

16 a

Tiedot sisäisen tarkastustoiminnon (tai vastaavan) toiminnasta

Tarkastushavainnot

Yhteenveto kolmannen maan yrityksen toimintaa koskevista sisäisen tarkastustoiminnon tärkeimmistä havainnoista siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sivuliikkeen toiminnan kannalta

16 b

Toimet, jotka kolmannen maan yritys on toteuttanut tai aikoo toteuttaa yleisesti (ml. aikataulu ja asianomaiset kolmannen maan yrityksen organisaatioyksiköt) puuttuakseen havaittuihin toimintahäiriöihin tai häiriöriskeihin siltä osin kuin ne liittyvät sivuliikkeen toimintaan

17 a

Tiedot kolmannen maan yrityksen riskienhallintatoiminnon (tai vastaavan) toiminnasta ja riskienhallintapolitiikasta

Riskienhallintapolitiikka

Yhteenveto kolmannen maan yrityksen riskienhallintapolitiikasta siltä osin kuin se liittyy sivuliikkeen toimintaan ja järjestelyt, joita sivuliike soveltaa suorittamiinsa palveluihin ja harjoittamaansa toimintaan

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

17 b

Tarkastushavainnot

Yhteenveto kolmannen maan yrityksen toimintaa kokonaisuudessaan koskevista riskienhallintatoiminnon tärkeimmistä havainnoista ja niiden johdosta toteutetut tai toteutettavat toimet

18

Mahdolliset muut tiedot, jotka kolmannen maan yrityksen sivuliike katsoo oleelliseksi ilmoittaa sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle.

---

(1)  Kaikki tiedot, jotka koskevat kolmansien maiden yritysten sivuliikkeiden tarjoamia rajat ylittäviä palveluja, sisältyvät liitteeseen II.

---

LIITE II

Direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen muoto, jos komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 600/2014 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vastaavuuspäätöksen

Tämän täytäntöönpanoasetuksen liitteessä I vaadittujen tietojen lisäksi kolmansien maiden yritysten, jotka myös tarjoavat sijoituspalveluja ja harjoittavat sijoitustoimintaa Euroopan unionissa, on asetuksen (EU) N:o 600/2014 47 artiklan 3 kohdan mukaisesti kolmansien maiden vastaavuusjärjestelmän pohjalta (jos vastaavuus on tosiasiallisesti tunnustettu asetuksen (EU) N:o 600/2014 47 artiklan 1 kohdan nojalla) sisällytettävä toimivaltaiselle viranomaiselle direktiivin 2014/65/EU 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittamiinsa tietoihin myös seuraavat kentät:

| # | Kenttä | Alakentät |
| --- | --- | --- |
| 19 a | Raportointijakso | Raportoinnin alkamispäivä kalenterivuonna
  (VVVV-KK-PP) |
| 19 b | Raportoinnin päättymispäivä kalenterivuonna
  (VVVV-KK-PP) |
| 20 a | Kolmannen maan yrityksen nimi ja yhteystiedot, ml. tiedot sivuliikkeestä, tietojen toimittamisesta vastaavasta henkilöstä ja kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaavista kolmannen maan viranomaisista | Sivuliikkeen täydellinen toiminimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI) |
| 20 b | Sivuliikkeen osoite
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 20 c | Sivuliikkeen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot |
| 20 d | Kolmannen maan yrityksen täydellinen virallinen nimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI)
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 20 e | Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan virallinen osoite
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 20 f | Kolmannen maan yrityksen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot |
| 20 g | Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan maa
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 20 h | Kolmannen maan yrityksen valvonnasta kolmannessa maassa vastaavan viranomaisen nimi, osoite ja maa. Jos kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaa useampi kuin yksi viranomainen, tiedot kustakin viranomaisesta ja niiden toimivalta-alat
  (ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet) |
| 20 i | Yhteyshenkilön täydellinen nimi |
| 20 j | Yhteyshenkilön osoite |
| 20 k | Yhteyshenkilön puhelinnumero |
| 20 l | Yhteyshenkilön sähköpostiosoite |
| 20 m | Yhteyshenkilön toimi/tehtävänimike |
| 21 a | Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut raportointijakson aikana kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon se on sijoittautunut | Luettelo sijoituspalveluista, sijoitustoiminnasta ja oheispalveluista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa A ja B osassa), joita tarjotaan hyväksyttäville vastapuolille ja direktiivin 2014/65/EU liitteessä II olevassa I jaksossa tarkoitetuille ammattimaisille asiakkaille kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut |
| 21 b | Luettelo rahoitusvälineiden luokista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa C osassa), joiden osalta tällaisia palveluja ja toimintoja on suoritettu |
| 21 c | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa kyseisessä jäsenvaltiossa, hoidettavien varojen kokonaisarvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa |
| 21 d | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa kyseisessä jäsenvaltiossa, hoidettavien varojen keskimääräinen arvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta |
| 21 e | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa kyseisessä jäsenvaltiossa, niiden varojen kokonaisarvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille jäsenvaltiossa, raportointijakson lopussa |
| 21 f | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa kyseisessä jäsenvaltiossa, niiden varojen keskimääräinen arvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille jäsenvaltiossa, raportointijakson ajalta |
| 21 g | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) kokonaisarvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa |
| 21 h | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) keskimääräinen arvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta |
| 22 a | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä kokonaisuudessaan raportointijakson aikana | Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä Euroopan unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut). |
| 22 b | Kolmannen maan yrityksen asiakkaiden ja vastapuolten yhteenlaskettu määrä kokonaisuudessaan |
| 22 c | Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike on tarjonnut sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä kyseisessä muussa jäsenvaltiossa






  — | eriteltynä jäsenvaltiossa suoritetun sijoituspalvelun, sijoitustoiminnan tai oheispalvelun mukaisesti; ja |

#

Kenttä

Alakentät

19 a

Raportointijakso

Raportoinnin alkamispäivä kalenterivuonna

(VVVV-KK-PP)

19 b

Raportoinnin päättymispäivä kalenterivuonna

(VVVV-KK-PP)

20 a

Kolmannen maan yrityksen nimi ja yhteystiedot, ml. tiedot sivuliikkeestä, tietojen toimittamisesta vastaavasta henkilöstä ja kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaavista kolmannen maan viranomaisista

Sivuliikkeen täydellinen toiminimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI)

20 b

Sivuliikkeen osoite

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

20 c

Sivuliikkeen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot

20 d

Kolmannen maan yrityksen täydellinen virallinen nimi ja mahdollinen oikeushenkilötunnus (LEI)

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

20 e

Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan virallinen osoite

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

20 f

Kolmannen maan yrityksen yhteystiedot, mukaan lukien sähköpostiosoite, puhelinnumero ja verkkosivustotiedot

20 g

Kolmannen maan yrityksen päätoimipaikan maa

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

20 h

Kolmannen maan yrityksen valvonnasta kolmannessa maassa vastaavan viranomaisen nimi, osoite ja maa. Jos kolmannen maan yrityksen valvonnasta vastaa useampi kuin yksi viranomainen, tiedot kustakin viranomaisesta ja niiden toimivalta-alat

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

20 i

Yhteyshenkilön täydellinen nimi

20 j

Yhteyshenkilön osoite

20 k

Yhteyshenkilön puhelinnumero

20 l

Yhteyshenkilön sähköpostiosoite

20 m

Yhteyshenkilön toimi/tehtävänimike

21 a

Sivuliikkeen sijoituspalvelut, sijoitustoiminta ja oheispalvelut raportointijakson aikana kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon se on sijoittautunut

Luettelo sijoituspalveluista, sijoitustoiminnasta ja oheispalveluista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa A ja B osassa), joita tarjotaan hyväksyttäville vastapuolille ja direktiivin 2014/65/EU liitteessä II olevassa I jaksossa tarkoitetuille ammattimaisille asiakkaille kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut

21 b

Luettelo rahoitusvälineiden luokista (siten kuin ne on määritelty direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa C osassa), joiden osalta tällaisia palveluja ja toimintoja on suoritettu

21 c

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa kyseisessä jäsenvaltiossa, hoidettavien varojen kokonaisarvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa

21 d

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa salkunhoitoa kyseisessä jäsenvaltiossa, hoidettavien varojen keskimääräinen arvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta

21 e

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa kyseisessä jäsenvaltiossa, niiden varojen kokonaisarvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille jäsenvaltiossa, raportointijakson lopussa

21 f

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa sijoitusneuvontaa kyseisessä jäsenvaltiossa, niiden varojen keskimääräinen arvo, joiden osalta sijoitusneuvontaa on tarjottu asiakkaille jäsenvaltiossa, raportointijakson ajalta

21 g

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) kokonaisarvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson lopussa

21 h

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike tarjoaa oheispalveluna rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun tai pitää hallussaan asiakkaiden varoja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen hallussa olevien varojen (käteisvarat mukaan lukien) keskimääräinen arvo jäsenvaltion asiakkaiden osalta raportointijakson ajalta

22 a

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja asiakkaiden ja vastapuolten lukumäärä kokonaisuudessaan raportointijakson aikana

Sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä Euroopan unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut).

22 b

Kolmannen maan yrityksen asiakkaiden ja vastapuolten yhteenlaskettu määrä kokonaisuudessaan

22 c

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike on tarjonnut sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja kyseisessä jäsenvaltiossa, sivuliikkeen asiakkaiden ja vastapuolten kokonaismäärä kyseisessä muussa jäsenvaltiossa

—

eriteltynä jäsenvaltiossa suoritetun sijoituspalvelun, sijoitustoiminnan tai oheispalvelun mukaisesti; ja

| — | eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU |
| --- | --- |

—

eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU

23 a

Sivuliikkeen liikevaihto ja varojen yhteenlaskettu arvo muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja kolmannen maan yrityksen liikevaihto ja varojen yhteenlaskettu arvo kokonaisuudessaan raportointijakson aikana

Kolmannen maan yrityksen unionissa (lukuun ottamatta jäsenvaltiota, johon se on sijoittautunut) tarjoamia palveluja ja toimintaa vastaava sivuliikkeen liikevaihto unionissa (lukuun ottamatta jäsenvaltiota, johon se on sijoittautunut) ja niitä vastaavien varojen yhteenlaskettu arvo

23 b

Kolmannen maan yrityksen liikevaihto kokonaisuudessaan

23 c

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike on suorittanut sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja kyseisessä jäsenvaltiossa, kyseisiä sijoituspalveluja, sijoitustoimintaa tai oheispalveluja vastaava liikevaihto ja niitä vastaavien varojen yhteenlaskettu arvo

| — | eriteltynä jäsenvaltiossa suoritetun sijoituspalvelun, sijoitustoiminnan tai oheispalvelujen mukaisesti; ja |
| --- | --- |

—

eriteltynä jäsenvaltiossa suoritetun sijoituspalvelun, sijoitustoiminnan tai oheispalvelujen mukaisesti; ja

| — | eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU |
| --- | --- |

—

eriteltynä asiakasryhmittäin siten kuin ne määritellään direktiivissä 2014/65/EU

24 a

Jos sivuliike käy kauppaa omaan lukuunsa, tiedot kolmannen maan yrityksen vastuista raportointijakson aikana suhteessa vastapuoliin unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut ja jos sivuliike käy kauppaa omaan lukuunsa kyseisessä jäsenvaltiossa, vastapuoliin liittyvien vastuiden vähimmäismäärä, keskimäärä ja enimmäismäärä kuukausittain kyseisessä jäsenvaltiossa

24 b

Vastapuoliin liittyvien vastuiden vähimmäismäärä, keskimäärä ja enimmäismäärä kuukausittain unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

25 a

Jos sivuliike huolehtii rahoitusvälineiden merkinnästä ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskusta merkintätakauksen perusteella, tiedot niiden rahoitusvälineiden arvosta raportointijakson aikana, jotka ovat peräisin unionin vastapuolilta (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) ja joiden osalta merkintä tai liikkeeseenlasku järjestetään merkintätakauksen perusteella

Kussakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sivuliike on sijoittautunut, ja jos sivuliike huolehtii rahoitusvälineiden merkinnästä ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskusta merkintätakauksen perusteella kyseisessä jäsenvaltiossa, niiden rahoitusvälineiden kokonaisarvo, jotka ovat peräisin kyseisen jäsenvaltion vastapuolilta ja joiden osalta sivuliike järjestää merkinnän tai liikkeeseenlaskun merkintätakauksen perusteella

25 b

Niiden rahoitusvälineiden kokonaisarvo, jotka ovat peräisin unionin vastapuolilta (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) ja joiden osalta sivuliike järjestää merkinnän tai liikkeeseenlaskun merkintätakauksen perusteella

26

Tiedot sivuliikkeen ja/tai kolmannen maan yrityksen saamista valituksista, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) raportointikauden aikana

Sivuliikkeen ja/tai kolmannen maan yrityksen saamien valitusten lukumäärä, jotka koskevat sivuliikkeen toimintaa muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, seuraavasti:

| — | eriteltynä jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

—

eriteltynä jäsenvaltioittain;

| — | eriteltynä niiden viiden rahoitusvälineen mukaisesti, joiden osalta valituksia tehtiin eniten; |
| --- | --- |

—

eriteltynä niiden viiden rahoitusvälineen mukaisesti, joiden osalta valituksia tehtiin eniten;

| — | eriteltynä valitusten viiden yleisimmän aiheen mukaan; |
| --- | --- |

—

eriteltynä valitusten viiden yleisimmän aiheen mukaan;

| — | ilmoittaen raportointijaksolla käsiteltyjen valitusten lukumäärä; |
| --- | --- |

—

ilmoittaen raportointijaksolla käsiteltyjen valitusten lukumäärä;

| — | ilmoittaen käytössä olevat järjestelyt valitusten asianmukaista käsittelyä varten |
| --- | --- |

—

ilmoittaen käytössä olevat järjestelyt valitusten asianmukaista käsittelyä varten

27 a

Kuvaus sivuliikkeen tai kolmannen maan yrityksen markkinoinnista, joka koskee sivuliikkeen toimintaa unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) raportointikauden aikana

Kuvaus kolmannen maan yrityksen markkinointistrategiasta, jota unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) käytetään sivuliikkeen toiminnan osalta, mukaan lukien tiedot sen maantieteellisestä laajuudesta ja kolmannen maan yrityksen käyttämistä markkinointikeinoista (kuten mahdolliset asiamiehet, sijoittajatapaamiset, puhelinmarkkinointi ja verkkosivustot)

27 b

Luettelo kolmannen maan yrityksen käyttämistä liikenimistä unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) sekä kunkin liikenimen osalta:

| — | luettelo jäsenvaltioista, joissa sitä käytetään; |
| --- | --- |

—

luettelo jäsenvaltioista, joissa sitä käytetään;

| — | niiden rahoitusvälineiden luokat, joiden osalta sitä käytetään; ja |
| --- | --- |

—

niiden rahoitusvälineiden luokat, joiden osalta sitä käytetään; ja

| — | asiakasryhmät, joiden osalta sitä käytetään |
| --- | --- |

—

asiakasryhmät, joiden osalta sitä käytetään

27 c

Mahdollisista asiamiehistä tai vastaavista yhteisöistä, joita kolmannen maan yritys käyttää unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut), kyseisen henkilön tai yhteisön nimi, osoite ja yhteystiedot

27 d

Luettelo kolmannen maan yrityksen käyttämistä verkkosivustoista unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) ja kunkin sivuston URL-osoite

28 a

Kuvaus kolmannen maan yrityksen sijoittajansuojajärjestelyistä, jotka ovat sivuliikkeen asiakkaiden saatavilla unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut), mukaan lukien direktiivin 2014/65/EU 39 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta sijoittajien korvausjärjestelmästä johtuvat kyseisten asiakkaiden oikeudet

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Raportointi ja tietojen antaminen asiakkaille

Kuvaus kolmannen maan yrityksen järjestelyistä sen varmistamiseksi, että se noudattaa velvollisuuksiaan raportoida ja antaa tietoja asiakkaille direktiivin 2014/65/EU 24 ja 25 artiklan mukaisesti sekä täytäntöönpanotoimenpiteitä sivuliikkeen toimintaa varten unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 b

Kieli tai kielet, joita sivuliike käyttää asiakkaidensa kanssa unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 c

Soveltuvuus ja asianmukaisuus

Kuvaus kolmannen maan yrityksen järjestelyistä sen varmistamiseksi, että se noudattaa soveltuvuuden tai asianmukaisuuden arviointivelvoitteitaan soveltuvin osin, kun sivuliike tarjoaa palveluja asiakkaille unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 d

Parhaan toteutuksen periaate

Jos sivuliike toteuttaa toimeksiantoja asiakkailleen unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut), kuvaus järjestelyistä sen varmistamiseksi, että se toteuttaa asiakastoimeksiannot asiakkaiden kannalta edullisimmilla ehdoilla

28 e

Asiakastoimeksiantojen käsittelyä koskevat säännöt

Kuvaus kolmannen maan yrityksen järjestelyistä asiakastoimeksiantojen nopeaa, tasapuolista ja tehokasta toteuttamista varten keskittyen sivuliikkeen toimintaan unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 f

Tuotehallintamenettely

Jos kolmannen maan yritys valmistaa ja/tai jakelee rahoitusvälineitä unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut), kuvaus tuotehallintamenettelystä, jonka kolmannen maan yritys on ottanut käyttöön toimintaansa varten unionissa.

28 g

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt eturistiriitojen havaitsemiseksi, estämiseksi ja hallitsemiseksi

Kuvaus toimenpiteistä, jotka kolmannen maan yritys on ottanut käyttöön sijoitus- ja oheispalvelujen tarjoamisen yhteydessä syntyvien eturistiriitojen havaitsemiseksi ja estämiseksi tai hallitsemiseksi, mukaan lukien eturistiriidat, jotka johtuvat sijoituspalvelujen, sijoitustoiminnan ja oheispalvelujen tarjoamiseen unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) osallistuvien henkilöiden palkitsemisjärjestelmistä

28 h

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt valitusten käsittelemiseksi

Kuvaus menettelystä, jota kolmannen maan yrityksen asiakkaiden on noudatettava unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) valituksen jättämiseksi

28 j

Sivuliikkeen asiakkaiden valitusten käsittelystä vastaava yksikkö

28 k

Kieli tai kielet, joita asiakkaat voivat käyttää valitusten tekemiseen

28 l

Toimivaltaiset tuomioistuimet, joiden ratkaistavaksi saatetaan mahdolliset riita-asiat kolmannen maan yrityksen ja sen asiakkaiden välisissä sopimusjärjestelyissä unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 m

Vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet, joilla on toimivalta käsitellä rajatylittäviä riitoja, joissa on osallisina asiakkaita unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

28 n

Kolmannen maan yrityksen jäsenyys sijoittajien korvausjärjestelmässä

Kuvaus kolmannen maan yrityksen jäsenyydestä sijoittajien korvausjärjestelmässä, mukaan lukien se, voidaanko sivuliikkeen asiakkaat ja vastapuolet unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) hyväksyä tällaiseen järjestelmään, sen soveltamisala, kuvaus kelpoisuusedellytyksistä sekä järjestelmän kattamat määrät ja rahoitusvälineet

28 o

Kolmannen maan yrityksen järjestelyt asiakkaiden varojen ja omaisuuden suojaamista ja hoitoa varten

Kuvaus mahdollisista asiakkaiden varojen tai omaisuuden suojaamisjärjestelyistä unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) (erityisesti rahoitusvälineiden ja varojen pitäminen säilytysyhteisön hallussa, säilytysyhteisön nimi ja sovellettavat sopimukset)

28 p

Muut järjestelyt

Kuvaus mahdollisista muista järjestelyistä, joita kolmannen maan yritys voi pitää merkityksellisinä palvelujen tarjoamiseksi ja sivuliikkeen toiminnan harjoittamiseksi unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) rehellisesti, tasapuolisesti ja ammattimaisesti asiakkaiden etuja ajavalla tavalla

29 a

Tiedot sivuliikkeen toimintaan sovellettavista kolmannen maan yrityksen ulkoistamisjärjestelyistä

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Luettelo ja kuvaus ulkoistetuista (tai ulkoistettavista) toiminnoista sivuliikkeen sijoituspalvelujen tarjoamisessa ja sen toiminnan harjoittamisessa unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

29 b

Kuvaus ulkoistettujen tehtävien, palvelujen tai toimintojen valvontaan osoitetuista resursseista (erityisesti henkilöstöresursseista, teknisistä resursseista ja sisäisen valvonnan järjestelmästä) siltä osin kuin ne liittyvät sivuliikkeen toimintaan unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut)

30

Tiedot kolmannen maan yrityksen toteuttamista järjestelyistä (mukaan lukien IT-järjestelyt), joita sovelletaan sivuliikkeen toimintaan algoritmista kaupankäyntiä, huippunopeaa kaupankäyntiä ja suoraa sähköistä markkinoillepääsy varten

(ilmoitetaan, jos toimivaltaiselle viranomaiselle aiemmin ilmoitetut tiedot ovat muuttuneet)

Kuvaus mahdollisista järjestelyistä ja resursseista (erityisesti henkilöstö- ja IT-resursseista), jotka kolmannen maan yritys on ottanut käyttöön ja/tai osoittanut sivuliikkeensä toimintaa varten unionissa (pois lukien jäsenvaltio, johon sivuliike on sijoittautunut) algoritmista kaupankäyntiä, huippunopeaa kaupankäyntiä ja suoraa sähköistä markkinoillepääsyä varten sekä näiden toimintojen valvontaa varten

31

Mahdolliset muut tiedot, joita toimivaltainen viranomainen pitää tarpeellisina sivuliikkeen toiminnan kattavan seurannan mahdollistamiseksi unionissa

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/114

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1221,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) , jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 17 päivänä marraskuuta 2021 vireille perusasetuksen 5 artiklan perusteella polkumyyntitutkimuksen, joka koski Marokosta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 17 päivänä marraskuuta 2021 vireille perusasetuksen 5 artiklan perusteella polkumyyntitutkimuksen, joka koski Marokosta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 4 päivänä lokakuuta 2021 valituksen, jonka oli tehnyt Association of European Wheel Manufacturers, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EUWA’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 4 päivänä lokakuuta 2021 valituksen, jonka oli tehnyt Association of European Wheel Manufacturers, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EUWA’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Kirjaaminen

Kirjaaminen

| (3) | Komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/934 (3), jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/934 (3), jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’.

3

1.3   Asianomaiset osapuolet ja nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö

Asianomaiset osapuolet ja nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö

| (4) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja viranomaisille Marokossa, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja viranomaisille Marokossa, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (5) | Valituksen tekijät ja kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää pyysivät, että niiden nimet pidettäisiin luottamuksellisina, koska ne pelkäsivät asiakkaiden vastatoimia. Komissio katsoi, että oli olemassa vakava vastatoimien vaara, ja hyväksyi sen, että valituksen tekijöiden ja kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän nimiä ei pitäisi paljastaa. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta valituksen tekijöiden nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä. |
| --- | --- |

(5)

Valituksen tekijät ja kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää pyysivät, että niiden nimet pidettäisiin luottamuksellisina, koska ne pelkäsivät asiakkaiden vastatoimia. Komissio katsoi, että oli olemassa vakava vastatoimien vaara, ja hyväksyi sen, että valituksen tekijöiden ja kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän nimiä ei pitäisi paljastaa. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta valituksen tekijöiden nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä.

1.4   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (6) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (7) | Neljä osapuolta pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja niitä kuultiin. Nämä osapuolet olivat European Automobile Manufacturers’ Association, jäljempänä ’ACEA’, EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L, jäljempänä Dika’, ja Hands 8 SA, jäljempänä ’Hands’. |
| --- | --- |

(7)

Neljä osapuolta pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja niitä kuultiin. Nämä osapuolet olivat European Automobile Manufacturers’ Association, jäljempänä ’ACEA’, EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L, jäljempänä Dika’, ja Hands 8 SA, jäljempänä ’Hands’.

| (8) | Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksessa ilmoitetut luvut olivat vanhentuneita, koska tutkimusajanjakson ja tutkimuksen vireillepanopäivän välillä oli lähes kahdeksan kuukauden ero. Lisäksi valituksen tekijän valitsema tutkimusajanjakso oli täsmälleen sama kuin covid-19-pandemian huippu. Valituksen tekijän esittämä tarkastelujakso myös ylitti vuodella komission tavanomaisen käytännön mukaisen tarkastelujakson, joka kuvataan asiaa koskevassa oppaassa (4). Dika katsoi, että tätä päätöstä voitaisiin pitää epäoikeudenmukaisena ja puolueellisena ja että vanhentuneita lukuja ei voida käyttää perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa edellytettynä alustavana näyttönä polkumyynnistä, vahingosta tai syy-yhteydestä. |
| --- | --- |

(8)

Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksessa ilmoitetut luvut olivat vanhentuneita, koska tutkimusajanjakson ja tutkimuksen vireillepanopäivän välillä oli lähes kahdeksan kuukauden ero. Lisäksi valituksen tekijän valitsema tutkimusajanjakso oli täsmälleen sama kuin covid-19-pandemian huippu. Valituksen tekijän esittämä tarkastelujakso myös ylitti vuodella komission tavanomaisen käytännön mukaisen tarkastelujakson, joka kuvataan asiaa koskevassa oppaassa (4). Dika katsoi, että tätä päätöstä voitaisiin pitää epäoikeudenmukaisena ja puolueellisena ja että vanhentuneita lukuja ei voida käyttää perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa edellytettynä alustavana näyttönä polkumyynnistä, vahingosta tai syy-yhteydestä.

4

| (9) | Komissio totesi ensinnäkin, että oppaassa, johon Dika viittaa, todetaan nimenomaisesti, että sen tarkoituksena on antaa yleisiä neuvoja, mutta se ei ole oikeudellisesti sitova asiakirja eikä sen sisältö ole luonteeltaan velvoittavaa (5). Perusasetuksen 5 artiklassa ei myöskään ole erityisiä säännöksiä ajasta, joka kuluu valituksen tekemisen ja tietojen toimittamisen välillä. Valituksen tutkimusajanjakso päättyi joka tapauksessa 31 päivänä maaliskuuta 2021 ja valitus jätettiin 4 päivänä lokakuuta 2021. Lisäksi valituksen tekijä toimitti lisätietoja vahingosta 30 päivään kesäkuuta 2021 asti (6). Näin ollen valituksen tekijän toimittamat tiedot olivat ajan tasalla ja mahdollisimman lähellä valituksen jättämispäivää. Mitä tulee tarkastelujaksoa ja tutkimusajanjaksoa koskevaan väitteeseen, komission käytäntönä on valita tutkimusajanjaksoksi yksi vuosi ja kolme sitä edeltävää kalenterivuotta, jotta voidaan tarkastella vahingon arvioinnin kannalta merkityksellisiä suuntauksia. Se, että valituksessa annettiin tietoja yhdeltä lisävuodelta, ei tarkoita sitä, että olisi käytetty vanhentuneita tietoja, jotka tekisivät arvioinnin epäoikeudenmukaiseksi tai puolueelliseksi. Tietoja toimitettiin pikemminkin viimeisimmästä käytettävissä olevasta ajanjaksosta eli 31 päivään maaliskuuta 2021 saakka. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio totesi ensinnäkin, että oppaassa, johon Dika viittaa, todetaan nimenomaisesti, että sen tarkoituksena on antaa yleisiä neuvoja, mutta se ei ole oikeudellisesti sitova asiakirja eikä sen sisältö ole luonteeltaan velvoittavaa (5). Perusasetuksen 5 artiklassa ei myöskään ole erityisiä säännöksiä ajasta, joka kuluu valituksen tekemisen ja tietojen toimittamisen välillä. Valituksen tutkimusajanjakso päättyi joka tapauksessa 31 päivänä maaliskuuta 2021 ja valitus jätettiin 4 päivänä lokakuuta 2021. Lisäksi valituksen tekijä toimitti lisätietoja vahingosta 30 päivään kesäkuuta 2021 asti (6). Näin ollen valituksen tekijän toimittamat tiedot olivat ajan tasalla ja mahdollisimman lähellä valituksen jättämispäivää. Mitä tulee tarkastelujaksoa ja tutkimusajanjaksoa koskevaan väitteeseen, komission käytäntönä on valita tutkimusajanjaksoksi yksi vuosi ja kolme sitä edeltävää kalenterivuotta, jotta voidaan tarkastella vahingon arvioinnin kannalta merkityksellisiä suuntauksia. Se, että valituksessa annettiin tietoja yhdeltä lisävuodelta, ei tarkoita sitä, että olisi käytetty vanhentuneita tietoja, jotka tekisivät arvioinnin epäoikeudenmukaiseksi tai puolueelliseksi. Tietoja toimitettiin pikemminkin viimeisimmästä käytettävissä olevasta ajanjaksosta eli 31 päivään maaliskuuta 2021 saakka. Näin ollen väite hylättiin.

5

6

| (10) | Dika väitti, että valituksessa ei esitetty perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytettyä näyttöä, joka oikeuttaisi laskennallisen normaaliarvon käytön. Lisäksi osapuoli väitti, että laskennallista normaaliarvoa koskevat laskelmat olivat virheellisiä. Sen vuoksi komission olisi pitänyt päätellä, että valitus ei sisältänyt riittävää näyttöä polkumyynnistä, ja se olisi pitänyt hylätä perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Dika väitti, että valituksessa ei esitetty perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytettyä näyttöä, joka oikeuttaisi laskennallisen normaaliarvon käytön. Lisäksi osapuoli väitti, että laskennallista normaaliarvoa koskevat laskelmat olivat virheellisiä. Sen vuoksi komission olisi pitänyt päätellä, että valitus ei sisältänyt riittävää näyttöä polkumyynnistä, ja se olisi pitänyt hylätä perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti.

| (11) | Dika totesi, että valituksen tekijä ei käyttänyt alumiinipyörien kotimarkkinamyyntihintaa Marokossa, vaikka se olisi voinut tietää tällaiset hinnat, koska unionin tuotannonala vie alumiinipyöriä Marokkoon. Lisäksi Dika väitti, että valituksen tekijä käytti vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilejä päätelläkseen, ettei myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, vaikka nämä tilit olivat valituksessa valittua tutkimusajanjaksoa edeltävältä ajanjaksolta. |
| --- | --- |

(11)

Dika totesi, että valituksen tekijä ei käyttänyt alumiinipyörien kotimarkkinamyyntihintaa Marokossa, vaikka se olisi voinut tietää tällaiset hinnat, koska unionin tuotannonala vie alumiinipyöriä Marokkoon. Lisäksi Dika väitti, että valituksen tekijä käytti vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilejä päätelläkseen, ettei myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, vaikka nämä tilit olivat valituksessa valittua tutkimusajanjaksoa edeltävältä ajanjaksolta.

| (12) | Komissio oli eri mieltä väitteestä. Valituksen tekijä tässä tutkimuksessa on EUWA eivätkä sen yksittäiset jäsenet. Koska valituksen tekijä ei ole tuottaja eikä viejä, sillä ei ollut pääsyä tällaisiin tietoihin. Lisäksi laskuja pidetään yleensä liikesalaisuuksina. Valituksen tekijän oli näin ollen tukeuduttava Marokon kotimarkkinahintoja koskeviin julkisiin tietoihin, jotka eivät olleet saatavilla valituksen tekohetkellä. Marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilien käytöstä voidaan todeta, että ne olivat ainoat tilit, jotka olivat valituksen tekijän käytettävissä valituksen tekohetkellä. Valituksen tekijä saattoi näin ollen päätellä ainoastaan, että kohtuudella saatavilla olevien tietojen perusteella tiedossa olevat marokkolaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät harjoittaneet kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Sen vuoksi oli perusteltua muodostaa normaaliarvo laskennallisesti. Näin ollen kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio oli eri mieltä väitteestä. Valituksen tekijä tässä tutkimuksessa on EUWA eivätkä sen yksittäiset jäsenet. Koska valituksen tekijä ei ole tuottaja eikä viejä, sillä ei ollut pääsyä tällaisiin tietoihin. Lisäksi laskuja pidetään yleensä liikesalaisuuksina. Valituksen tekijän oli näin ollen tukeuduttava Marokon kotimarkkinahintoja koskeviin julkisiin tietoihin, jotka eivät olleet saatavilla valituksen tekohetkellä. Marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilien käytöstä voidaan todeta, että ne olivat ainoat tilit, jotka olivat valituksen tekijän käytettävissä valituksen tekohetkellä. Valituksen tekijä saattoi näin ollen päätellä ainoastaan, että kohtuudella saatavilla olevien tietojen perusteella tiedossa olevat marokkolaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät harjoittaneet kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Sen vuoksi oli perusteltua muodostaa normaaliarvo laskennallisesti. Näin ollen kyseinen väite hylättiin.

| (13) | Dika esitti myös väitteitä, jotka koskivat normaaliarvon määrittämisessä esiintyneitä perustavaa laatua olevia puutteita. Nämä väitteet koskevat pyörien koon valintaa, Kiinasta tulevaan tuontiin perustuvien alumiiniharkkojen hintojen käyttöä, unionin tuottajien kustannusrakenteen käyttöä, tiettyjen kustannustekijöiden jättämistä pois laskelmista ja 6 prosentin voittomarginaalin soveltamista. |
| --- | --- |

(13)

Dika esitti myös väitteitä, jotka koskivat normaaliarvon määrittämisessä esiintyneitä perustavaa laatua olevia puutteita. Nämä väitteet koskevat pyörien koon valintaa, Kiinasta tulevaan tuontiin perustuvien alumiiniharkkojen hintojen käyttöä, unionin tuottajien kustannusrakenteen käyttöä, tiettyjen kustannustekijöiden jättämistä pois laskelmista ja 6 prosentin voittomarginaalin soveltamista.

| (14) | Komissio on eri mieltä näistä väitteistä. Oletukset, jotka valituksen tekijä teki normaaliarvon muodostamiseksi, perustuivat valituksen tekijän kokemukseen ja tietämykseen markkinoista sekä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Se, että asianomainen osapuoli on eri mieltä näistä oletuksista, ei tarkoita sitä, että niitä ei voitaisi ottaa huomioon muodostettaessa normaaliarvoa valituksessa. Kuten näyttöä koskevassa komission analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävä näyttö. Vaikka komissio tekikin tiettyjä asianomaisen osapuolen ehdottamia oikaisuja valitusta arvioidessaan, polkumyynnistä oli edelleen riittävästi näyttöä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on eri mieltä näistä väitteistä. Oletukset, jotka valituksen tekijä teki normaaliarvon muodostamiseksi, perustuivat valituksen tekijän kokemukseen ja tietämykseen markkinoista sekä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Se, että asianomainen osapuoli on eri mieltä näistä oletuksista, ei tarkoita sitä, että niitä ei voitaisi ottaa huomioon muodostettaessa normaaliarvoa valituksessa. Kuten näyttöä koskevassa komission analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävä näyttö. Vaikka komissio tekikin tiettyjä asianomaisen osapuolen ehdottamia oikaisuja valitusta arvioidessaan, polkumyynnistä oli edelleen riittävästi näyttöä.

| (15) | Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä jätti vahinkoanalyysistään pois sen, että markkinat jakautuivat alkuperäisten laitevalmistajien ja jälkimarkkinoiden kesken ja kullakin markkina-alueella erityyppisten pyörien kesken eli markkinoiden alempiin ja ylempiin segmentteihin. |
| --- | --- |

(15)

Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä jätti vahinkoanalyysistään pois sen, että markkinat jakautuivat alkuperäisten laitevalmistajien ja jälkimarkkinoiden kesken ja kullakin markkina-alueella erityyppisten pyörien kesken eli markkinoiden alempiin ja ylempiin segmentteihin.

| (16) | Komissio totesi, että vaikka alkuperäisille laitevalmistajille ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien jakelu- ja myyntikanavat ovat erilaiset, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Alkuperäisiä laitevalmistajia ja jälkimarkkinoita olisi sen vuoksi pidettävä eri myyntikanavina eikä eri segmentteinä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio totesi, että vaikka alkuperäisille laitevalmistajille ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien jakelu- ja myyntikanavat ovat erilaiset, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Alkuperäisiä laitevalmistajia ja jälkimarkkinoita olisi sen vuoksi pidettävä eri myyntikanavina eikä eri segmentteinä.

| (17) | Valituksen tekijä arvioi näiden kahden myyntikanavan osalta, että marokkolainen vienti toimitettiin todennäköisesti lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille. Komission myöhemmin tekemä analyysi sen käytettävissä olevista tiedoista vahvisti tämän. Tämä koski myös otokseen valittuja unionin tuottajia, jotka myivät lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille (noin 99,6 prosenttia). |
| --- | --- |

(17)

Valituksen tekijä arvioi näiden kahden myyntikanavan osalta, että marokkolainen vienti toimitettiin todennäköisesti lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille. Komission myöhemmin tekemä analyysi sen käytettävissä olevista tiedoista vahvisti tämän. Tämä koski myös otokseen valittuja unionin tuottajia, jotka myivät lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille (noin 99,6 prosenttia).

| (18) | Pyörien eri tyypeistä komissio totesi, että vaikka valitukseen ei sisältynyt täydellistä vahinkoanalyysia alumiinipyörien eri tyyppien mukaan, siinä esitettiin hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia kymmenestä edustavasta pyörätyypistä. |
| --- | --- |

(18)

Pyörien eri tyypeistä komissio totesi, että vaikka valitukseen ei sisältynyt täydellistä vahinkoanalyysia alumiinipyörien eri tyyppien mukaan, siinä esitettiin hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia kymmenestä edustavasta pyörätyypistä.

| (19) | Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(19)

Näin ollen väite hylättiin.

| (20) | Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että Marokosta tulevan tuonnin kehitys ei voi aiheuttaa tai uhata aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska sen osuus unionin markkinoista 1 päivän huhtikuuta 2020 ja 31 päivän maaliskuuta 2021 välisenä ajanjaksona oli vain 2,8 prosenttia eikä se aiheuta hintojen alenemista tai hinnankorotusten estymistä. |
| --- | --- |

(20)

Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että Marokosta tulevan tuonnin kehitys ei voi aiheuttaa tai uhata aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska sen osuus unionin markkinoista 1 päivän huhtikuuta 2020 ja 31 päivän maaliskuuta 2021 välisenä ajanjaksona oli vain 2,8 prosenttia eikä se aiheuta hintojen alenemista tai hinnankorotusten estymistä.

| (21) | Valituksessa esitetty vahinkoanalyysi osoitti, että oli riittävästi näyttöä siitä, että Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna) kasvoi hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan omat hinnat ja alittivat merkittävästi viitehinnat. Tämä vaikuttaa aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, minkä osoittavat esimerkiksi myynnin väheneminen, markkinaosuuden pieneneminen, taloudellisen tuloksen heikkeneminen sekä unionin tuotannonalan veloittamien hintojen taso. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(21)

Valituksessa esitetty vahinkoanalyysi osoitti, että oli riittävästi näyttöä siitä, että Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna) kasvoi hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan omat hinnat ja alittivat merkittävästi viitehinnat. Tämä vaikuttaa aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, minkä osoittavat esimerkiksi myynnin väheneminen, markkinaosuuden pieneneminen, taloudellisen tuloksen heikkeneminen sekä unionin tuotannonalan veloittamien hintojen taso. Näin ollen väite hylättiin.

| (22) | Dika väitti, että tietyt valituksessa esitetyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantokapasiteetti, unionin hinnat ja unionin kulutus, eivät tukeneet päätelmää vahingosta tutkimusajanjaksolla. Lisäksi alumiinipyörien tuottajilla ei ole mahdollisuutta käyttää koko kapasiteettia, kun otetaan huomioon autonvalmistajien Euroopan unionissa soveltamat oikea-aikaset toimitusketjumallit, jotka edellyttävät alumiinipyörien tuottajilta joustavuutta ja kapasiteettia viime hetken tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Dika väitti, että tietyt valituksessa esitetyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantokapasiteetti, unionin hinnat ja unionin kulutus, eivät tukeneet päätelmää vahingosta tutkimusajanjaksolla. Lisäksi alumiinipyörien tuottajilla ei ole mahdollisuutta käyttää koko kapasiteettia, kun otetaan huomioon autonvalmistajien Euroopan unionissa soveltamat oikea-aikaset toimitusketjumallit, jotka edellyttävät alumiinipyörien tuottajilta joustavuutta ja kapasiteettia viime hetken tarpeisiin vastaamiseksi.

| (23) | Komissio muistuttaa, että tutkimuksen vireillepanon edellyttämä päätelmä merkittävästä vahingosta vaatii muun muassa perusasetuksessa kuvattujen merkityksellisten tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan nimenomaan edellytetä, että kaikki 3 artiklan 5 kohdassa mainitut vahinkotekijät osoittaisivat heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko olisi riittävästi perusteltu tutkimuksen vireillepanoa varten. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja väitetysti polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän muutoksista, tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, jotka viittasivat vahingon esiintymiseen. Näin ollen komissio katsoi, että valitus sisälsi riittävää näyttöä vahingosta, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(23)

Komissio muistuttaa, että tutkimuksen vireillepanon edellyttämä päätelmä merkittävästä vahingosta vaatii muun muassa perusasetuksessa kuvattujen merkityksellisten tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan nimenomaan edellytetä, että kaikki 3 artiklan 5 kohdassa mainitut vahinkotekijät osoittaisivat heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko olisi riittävästi perusteltu tutkimuksen vireillepanoa varten. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja väitetysti polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän muutoksista, tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, jotka viittasivat vahingon esiintymiseen. Näin ollen komissio katsoi, että valitus sisälsi riittävää näyttöä vahingosta, ja hylkäsi väitteen.

| (24) | Dika ja Hands väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei voi olla unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(24)

Dika ja Hands väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei voi olla unionin edun mukaista.

| (25) | Unionin etu ei ole merkityksellinen kriteeri arvioitaessa, onko valitus perusteltu perusasetuksen 5 artiklan mukaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoa varten. Sen vuoksi näitä huomautuksia ei otettu huomioon menettelyn vireillepanoa koskevien väitteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(25)

Unionin etu ei ole merkityksellinen kriteeri arvioitaessa, onko valitus perusteltu perusasetuksen 5 artiklan mukaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoa varten. Sen vuoksi näitä huomautuksia ei otettu huomioon menettelyn vireillepanoa koskevien väitteiden yhteydessä.

| (26) | Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä ei ottanut huomioon muita tekijöitä, kuten väitettyä kilpailun puutetta unionin ja Marokon alumiinipyörien välillä markkinoiden segmentoitumisen vuoksi, tuontia kolmansista maista tai covid-19-pandemian aiheuttamia seurauksia. |
| --- | --- |

(26)

Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä ei ottanut huomioon muita tekijöitä, kuten väitettyä kilpailun puutetta unionin ja Marokon alumiinipyörien välillä markkinoiden segmentoitumisen vuoksi, tuontia kolmansista maista tai covid-19-pandemian aiheuttamia seurauksia.

| (27) | Valitusta koskeva komission analyysi vahvisti, että mainitut tekijät olivat joko perusteettomia tai asiasisällöltään virheellisiä eivätkä ne riittäneet kyseenalaistamaan päätelmää, jonka mukaan valitukseen sisältyi riittävä näyttö, joka viittasi siihen, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin tapahtui polkumyyntihinnoilla ja vaikutti aiheuttavan merkittävää vahinkoa unionin tuottajille. Nämä seikat on vahvistettu valituksen tekijän tuolloin käytettävissä olleen parhaan näytön perusteella, ja ne olivat riittävän edustavia ja luotettavia. Dikan, Marokon viranomaisten ja ACEAn esittämiä väitteitä tutkittiin tarkemmin tutkimuksen aikana ja niitä käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

(27)

Valitusta koskeva komission analyysi vahvisti, että mainitut tekijät olivat joko perusteettomia tai asiasisällöltään virheellisiä eivätkä ne riittäneet kyseenalaistamaan päätelmää, jonka mukaan valitukseen sisältyi riittävä näyttö, joka viittasi siihen, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin tapahtui polkumyyntihinnoilla ja vaikutti aiheuttavan merkittävää vahinkoa unionin tuottajille. Nämä seikat on vahvistettu valituksen tekijän tuolloin käytettävissä olleen parhaan näytön perusteella, ja ne olivat riittävän edustavia ja luotettavia. Dikan, Marokon viranomaisten ja ACEAn esittämiä väitteitä tutkittiin tarkemmin tutkimuksen aikana ja niitä käsitellään jäljempänä.

| (28) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä ja täytti näin perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(28)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä ja täytti näin perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan vaatimukset.

1.5   Otanta

Otanta

| (29) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1   Unionin tuottajien otanta

Unionin tuottajien otanta

| (30) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi lopulliseen otokseen kolme unionin tuottajaa. Perusasetuksen 17 artiklan mukaan otoksen valinnan kriteerinä käytettiin samankaltaisen tuotteen suurimpia edustavia tuotantomääriä unionissa tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Alustavassa otoksessa oli kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kolmessa eri jäsenvaltiossa. Otoksen osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantomäärästä unionissa on lähes 20 prosenttia, ja sillä varmistetaan hyvä maantieteellinen jakauma. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta tällaisia huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi lopulliseen otokseen kolme unionin tuottajaa. Perusasetuksen 17 artiklan mukaan otoksen valinnan kriteerinä käytettiin samankaltaisen tuotteen suurimpia edustavia tuotantomääriä unionissa tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Alustavassa otoksessa oli kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kolmessa eri jäsenvaltiossa. Otoksen osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantomäärästä unionissa on lähes 20 prosenttia, ja sillä varmistetaan hyvä maantieteellinen jakauma. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta tällaisia huomautuksia ei esitetty.

1.5.2   Tuojien otanta

Tuojien otanta

| (31) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(31)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (32) | Yksikään tiedossa olleista etuyhteydettömistä tuojista ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen. |
| --- | --- |

(32)

Yksikään tiedossa olleista etuyhteydettömistä tuojista ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen.

1.5.3   Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (33) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Marokon kuningaskunnan edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(33)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Marokon kuningaskunnan edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (34) | Pyydetyt tiedot saatiin vain kahdelta asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka vastasivat lähes kaikesta Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnista. Komissio päätti sen vuoksi, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(34)

Pyydetyt tiedot saatiin vain kahdelta asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka vastasivat lähes kaikesta Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnista. Komissio päätti sen vuoksi, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

| (35) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle unionin tuottajalle, valituksen tekijälle, kahdelle tiedossa olevalle käyttäjälle sekä kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle asianomaisessa maassa. Samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (7) saataville vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(35)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle unionin tuottajalle, valituksen tekijälle, kahdelle tiedossa olevalle käyttäjälle sekä kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle asianomaisessa maassa. Samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (7) saataville vireillepanopäivänä.

7

| (36) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja eri maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä kaikkia perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä.






  — | Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin kahden otokseen valitun unionin tuottajan, yhden käyttäjän (8) ja seuraavien Marokossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin: HANDS 8 SA, jäljempänä ’Hands’, |
| --- | --- | --- |

(36)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja eri maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä kaikkia perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä.

—

Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin kahden otokseen valitun unionin tuottajan, yhden käyttäjän (8) ja seuraavien Marokossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin: HANDS 8 SA, jäljempänä ’Hands’,

8

| — | Dika MOROCCO AFRIKA S.A.R.L, jäljempänä ’Dika’. |
| --- | --- |

—

Dika MOROCCO AFRIKA S.A.R.L, jäljempänä ’Dika’.

| (37) | Lisäksi komissio tarkasti covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin antamansa ilmoituksen (9) mukaisesti etätarkastuksena Dikaan etuyhteydessä olevan yrityksen CITIC Dicastal Co., Ltd, jäljempänä ’CITIC’, ja yhden unionin tuottajan. |
| --- | --- |

(37)

Lisäksi komissio tarkasti covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin antamansa ilmoituksen (9) mukaisesti etätarkastuksena Dikaan etuyhteydessä olevan yrityksen CITIC Dicastal Co., Ltd, jäljempänä ’CITIC’, ja yhden unionin tuottajan.

9

1.7   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (38) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(38)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (39) | Tarkasteltavana ovat HS-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(39)

Tarkasteltavana ovat HS-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (40) | Alumiinipyöriä myydään unionissa perinteisesti kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisille laitevalmistajille, jotka ovat pääasiassa autonvalmistajia, ja jälkimarkkinoille, joihin kuuluvat esimerkiksi jakelijat, vähittäismyyjät ja korjaamot. Marokosta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta tarkastelujaksolla. Alkuperäisten laitevalmistajien jakelukanavalla autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että marokkolaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa. |
| --- | --- |

(40)

Alumiinipyöriä myydään unionissa perinteisesti kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisille laitevalmistajille, jotka ovat pääasiassa autonvalmistajia, ja jälkimarkkinoille, joihin kuuluvat esimerkiksi jakelijat, vähittäismyyjät ja korjaamot. Marokosta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta tarkastelujaksolla. Alkuperäisten laitevalmistajien jakelukanavalla autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että marokkolaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (41) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(41)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | Marokon kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja |
| --- | --- |

—

Marokon kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (42) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(42)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Marokko

Marokko

3.1.1   Vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö

Vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö

| (43) | Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, kaksi marokkolaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Dika ja Hands, ilmoittautui tutkimuksessa ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Dikalla on siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC, joka on kiinalaisen alumiinipyörien tuottaja. CITIC ostaa alumiinipyöriä Dikalta ja myy ne unioniin, Marokkoon ja muihin kolmansiin maihin. CITICin etätarkastuksen aikana havaittiin kuitenkin useita virheitä, jotka herättävät vakavia epäilyjä kotimarkkinoiden ja EU:n myyntiä koskevien luetteloiden luotettavuudesta. Virheet koskivat pääasiassa myyntiluetteloihin kirjattujen hintojen, laskuissa esitettyjen hintojen ja tosiasiallisesti maksettujen määrien välisiä eroja. |
| --- | --- |

(43)

Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, kaksi marokkolaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Dika ja Hands, ilmoittautui tutkimuksessa ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Dikalla on siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC, joka on kiinalaisen alumiinipyörien tuottaja. CITIC ostaa alumiinipyöriä Dikalta ja myy ne unioniin, Marokkoon ja muihin kolmansiin maihin. CITICin etätarkastuksen aikana havaittiin kuitenkin useita virheitä, jotka herättävät vakavia epäilyjä kotimarkkinoiden ja EU:n myyntiä koskevien luetteloiden luotettavuudesta. Virheet koskivat pääasiassa myyntiluetteloihin kirjattujen hintojen, laskuissa esitettyjen hintojen ja tosiasiallisesti maksettujen määrien välisiä eroja.

| (44) | Dikaan 1 päivänä huhtikuuta 2022 tehdyn tarkastuskäynnin aikana – sen jälkeen, kun CITICin etätarkastus oli saatu päätökseen – yritys toimitti tarkistetun version myyntiluetteloista sekä selvityksen havaituista eroavuuksista. Tuolloin ei ollut mahdollisuutta todentaa tai ristiintarkastaa tarkistettuja myyntiluetteloita. Lisäksi uusien tietojen alustavassa tarkastuksessa kävi ilmi, että yrityksen tekemissä tarkistuksissa ei myöskään korjattu kaikkia etätarkastuksen aikana mainittuja eroavuuksia, ja oikaisujen kokonaismäärä oli paljon suurempi kuin etätarkastuksen perusteella odotettiin. Virheet – joista osa esiintyi tarkistuksen jälkeenkin – olivat luonteeltaan ja lukumäärältään sellaisia, ettei komissio voinut luottaa myyntiluetteloiden oikeellisuuteen. Sen vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan tarvittavia tietoja polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(44)

Dikaan 1 päivänä huhtikuuta 2022 tehdyn tarkastuskäynnin aikana – sen jälkeen, kun CITICin etätarkastus oli saatu päätökseen – yritys toimitti tarkistetun version myyntiluetteloista sekä selvityksen havaituista eroavuuksista. Tuolloin ei ollut mahdollisuutta todentaa tai ristiintarkastaa tarkistettuja myyntiluetteloita. Lisäksi uusien tietojen alustavassa tarkastuksessa kävi ilmi, että yrityksen tekemissä tarkistuksissa ei myöskään korjattu kaikkia etätarkastuksen aikana mainittuja eroavuuksia, ja oikaisujen kokonaismäärä oli paljon suurempi kuin etätarkastuksen perusteella odotettiin. Virheet – joista osa esiintyi tarkistuksen jälkeenkin – olivat luonteeltaan ja lukumäärältään sellaisia, ettei komissio voinut luottaa myyntiluetteloiden oikeellisuuteen. Sen vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan tarvittavia tietoja polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kyseiselle yritykselle.

| (45) | Dikalle ja siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti 5 päivänä toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä syistä, joiden vuoksi komissio aikoi jättää toimitetut tiedot huomiotta, jäljempänä ’18 artiklan mukainen kirje’, ja niille annettiin tilaisuus antaa lisäselvityksiä. |
| --- | --- |

(45)

Dikalle ja siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti 5 päivänä toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä syistä, joiden vuoksi komissio aikoi jättää toimitetut tiedot huomiotta, jäljempänä ’18 artiklan mukainen kirje’, ja niille annettiin tilaisuus antaa lisäselvityksiä.

| (46) | Yritys vastasi komission kirjeeseen 12 päivänä toukokuuta 2022. Vastauksessaan yritys selitti, että sen myynti oli kirjattu myyntiluetteloihin sen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti. Yritys väitti – etätarkastuksen ja tarkastuskäynnin aikana antamiensa lausuntojen vastaisesti – että alkuperäiset myyntiluettelot, joiden kokonaisarvot voitiin täsmäyttää yrityksen SAP-kirjanpitojärjestelmän kanssa, olivat täydelliset ja paikkansapitävät, eivät sisältäneet virheitä eivätkä edellyttäneet tarkistuksia. Tarkistukset, jotka yritys oli tehnyt etätarkastuksen jälkeen, toimitettiin väitetysti komissiolle ainoastaan sen osoittamiseksi, että CITIC toimi täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys totesi sen vuoksi, että komission olisi käytettävä myyntiluetteloiden alkuperäistä versiota, jota ei ole tarkistettu. Vaihtoehtoisesti yritys totesi, että komissio voi käyttää kirjeen mukana toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita, koska puutteet eivät väitetysti olleet sellaisia, että ne aiheuttaisivat kohtuuttomia vaikeuksia kohtuullisen tarkkojen päätelmien tekemiseksi. Nämä myyntiluettelot olivat samankaltaisia kuin tarkastuskäynnin aikana toimitetut luettelot, joihin oli lisätty aiemmin puuttuvia tietoja ja joissa oli korjattu joitakin virheitä ja esitetty lisäselvityksiä. Niissä oli kuitenkin edelleen useita virheitä, useista liiketoimista ei edelleenkään esitetty tosiasiallisesti saatua määrää eikä komissio pystynyt ristiintarkastamaan tai todentamaan yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita. Yritys totesi myös, että jos komissio vaatii perusasetuksen 18 artiklan soveltamista, sen olisi käytettävä CITICin tilinpäätöksiä osittain käytettävissä olevina tietoina. |
| --- | --- |

(46)

Yritys vastasi komission kirjeeseen 12 päivänä toukokuuta 2022. Vastauksessaan yritys selitti, että sen myynti oli kirjattu myyntiluetteloihin sen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti. Yritys väitti – etätarkastuksen ja tarkastuskäynnin aikana antamiensa lausuntojen vastaisesti – että alkuperäiset myyntiluettelot, joiden kokonaisarvot voitiin täsmäyttää yrityksen SAP-kirjanpitojärjestelmän kanssa, olivat täydelliset ja paikkansapitävät, eivät sisältäneet virheitä eivätkä edellyttäneet tarkistuksia. Tarkistukset, jotka yritys oli tehnyt etätarkastuksen jälkeen, toimitettiin väitetysti komissiolle ainoastaan sen osoittamiseksi, että CITIC toimi täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys totesi sen vuoksi, että komission olisi käytettävä myyntiluetteloiden alkuperäistä versiota, jota ei ole tarkistettu. Vaihtoehtoisesti yritys totesi, että komissio voi käyttää kirjeen mukana toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita, koska puutteet eivät väitetysti olleet sellaisia, että ne aiheuttaisivat kohtuuttomia vaikeuksia kohtuullisen tarkkojen päätelmien tekemiseksi. Nämä myyntiluettelot olivat samankaltaisia kuin tarkastuskäynnin aikana toimitetut luettelot, joihin oli lisätty aiemmin puuttuvia tietoja ja joissa oli korjattu joitakin virheitä ja esitetty lisäselvityksiä. Niissä oli kuitenkin edelleen useita virheitä, useista liiketoimista ei edelleenkään esitetty tosiasiallisesti saatua määrää eikä komissio pystynyt ristiintarkastamaan tai todentamaan yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita. Yritys totesi myös, että jos komissio vaatii perusasetuksen 18 artiklan soveltamista, sen olisi käytettävä CITICin tilinpäätöksiä osittain käytettävissä olevina tietoina.

| (47) | Komissio oli eri mieltä väitteistä, jotka yritys esitti 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassaan vastauksessa. Vientiä harjoittaville tuottajille osoitetussa polkumyyntiä käsittelevässä kyselylomakkeessa pyydettiin selvästi toimittamaan myyntitiedot liiketoimikohtaisesti. Kyselylomakkeen mukana toimitetuissa taulukoiden malleissa pyydetään yksiselitteisesti tietojen esittämistä siten kuin ne on kirjattu laskuun (laskun määrä, laskun arvo, hyvityslaskut jne.). Yritys itse myönsi, että se ei täyttänyt myyntitietoja koskevaa kohtaa laskujen perusteella. Se oli pikemminkin täyttänyt sen omien kirjanpitokäytäntöjensä perusteella. Lisäksi yritys väitti, että laskun arvon ja tosiasiallisesti saadun hinnan välinen ero kirjataan yleensä myyntiluetteloihin joko alennuksena, hyvityksenä, hyvityslaskuna tai muulla tavalla. Nämä erot eivät kuitenkaan näkyneet järjestelmällisesti yrityksen myyntiluetteloissa. |
| --- | --- |

(47)

Komissio oli eri mieltä väitteistä, jotka yritys esitti 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassaan vastauksessa. Vientiä harjoittaville tuottajille osoitetussa polkumyyntiä käsittelevässä kyselylomakkeessa pyydettiin selvästi toimittamaan myyntitiedot liiketoimikohtaisesti. Kyselylomakkeen mukana toimitetuissa taulukoiden malleissa pyydetään yksiselitteisesti tietojen esittämistä siten kuin ne on kirjattu laskuun (laskun määrä, laskun arvo, hyvityslaskut jne.). Yritys itse myönsi, että se ei täyttänyt myyntitietoja koskevaa kohtaa laskujen perusteella. Se oli pikemminkin täyttänyt sen omien kirjanpitokäytäntöjensä perusteella. Lisäksi yritys väitti, että laskun arvon ja tosiasiallisesti saadun hinnan välinen ero kirjataan yleensä myyntiluetteloihin joko alennuksena, hyvityksenä, hyvityslaskuna tai muulla tavalla. Nämä erot eivät kuitenkaan näkyneet järjestelmällisesti yrityksen myyntiluetteloissa.

| (48) | Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa mainitaan, tarkistettuja myyntiluetteloita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa ajoissa. Kuten yritykselle 11 päivänä maaliskuuta 2022 lähetetyssä etätarkastusta ja todentamista edeltävässä kirjeessä selitettiin, etätarkastuksen tarkoituksena oli varmentaa yrityksen kyselyvastauksessaan toimittamat tiedot covid-19:n leviämisen vaikutuksista polkumyynti- ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (10) mukaisesti. Myyntiluetteloita ei pystytty varmentamaan etätarkastuksen aikana. Yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa ehdottamaa täydentävää CITICin etätarkastusta ei pitäisi käyttää keinona korjata määräajassa tehdyn etätarkastuksen aikana todettuja puutteita tai virheitä. |
| --- | --- |

(48)

Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa mainitaan, tarkistettuja myyntiluetteloita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa ajoissa. Kuten yritykselle 11 päivänä maaliskuuta 2022 lähetetyssä etätarkastusta ja todentamista edeltävässä kirjeessä selitettiin, etätarkastuksen tarkoituksena oli varmentaa yrityksen kyselyvastauksessaan toimittamat tiedot covid-19:n leviämisen vaikutuksista polkumyynti- ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (10) mukaisesti. Myyntiluetteloita ei pystytty varmentamaan etätarkastuksen aikana. Yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa ehdottamaa täydentävää CITICin etätarkastusta ei pitäisi käyttää keinona korjata määräajassa tehdyn etätarkastuksen aikana todettuja puutteita tai virheitä.

10

| (49) | Tarkistetuissa taulukoissa ei myöskään ollut otettu huomioon joitakin muutoksia, joista keskusteltiin etätarkastuksen aikana. Vastauksessaan 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen yritys toimitti uuden tarkistetun myyntiluettelon, jossa tehtiin lisämuutoksia, joita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa. Sen vuoksi komissio katsoi, että yritys ei ollut toimittanut pyydettyjä tietoja tutkimuksessa asetetussa määräajassa. Yrityksen ehdottamaa vaihtoehtoa, jonka mukaan CITICin tilinpäätöstä käytettäisiin osittain käytettävissä olevina tietoina, ei voitu hyväksyä. Tilinpäätösten käyttö ei antaisi komissiolle mahdollisuutta määrittää normaaliarvoa ja vientihintaa perusasetuksen edellyttämällä tarkkuudella, koska analyysiä ei voida tehdä tuote- tai liiketoimikohtaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Tarkistetuissa taulukoissa ei myöskään ollut otettu huomioon joitakin muutoksia, joista keskusteltiin etätarkastuksen aikana. Vastauksessaan 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen yritys toimitti uuden tarkistetun myyntiluettelon, jossa tehtiin lisämuutoksia, joita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa. Sen vuoksi komissio katsoi, että yritys ei ollut toimittanut pyydettyjä tietoja tutkimuksessa asetetussa määräajassa. Yrityksen ehdottamaa vaihtoehtoa, jonka mukaan CITICin tilinpäätöstä käytettäisiin osittain käytettävissä olevina tietoina, ei voitu hyväksyä. Tilinpäätösten käyttö ei antaisi komissiolle mahdollisuutta määrittää normaaliarvoa ja vientihintaa perusasetuksen edellyttämällä tarkkuudella, koska analyysiä ei voida tehdä tuote- tai liiketoimikohtaisesti.

| (50) | Koska Dika ja siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC eivät toimittaneet tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut tehdä kohtuullisen tarkan päätelmän, eikä tällaisen päätelmän tekemisen mahdollistavia todennettavia tietoja toimitettu, komissio päätti jättää huomiotta yrityksen toimittamat tiedot, jotka koskivat kotimarkkinamyyntiä ja myyntiä EU:hun. Koska nämä tiedot ovat ratkaisevan tärkeitä normaaliarvon ja vientihinnan määrittämiseksi, komissio ei pystynyt laskemaan yritykselle yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(50)

Koska Dika ja siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC eivät toimittaneet tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut tehdä kohtuullisen tarkan päätelmän, eikä tällaisen päätelmän tekemisen mahdollistavia todennettavia tietoja toimitettu, komissio päätti jättää huomiotta yrityksen toimittamat tiedot, jotka koskivat kotimarkkinamyyntiä ja myyntiä EU:hun. Koska nämä tiedot ovat ratkaisevan tärkeitä normaaliarvon ja vientihinnan määrittämiseksi, komissio ei pystynyt laskemaan yritykselle yksilöllistä polkumyyntimarginaalia.

| (51) | Näin ollen komissio jätti alustavasti huomiotta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot ja vahvisti, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta käytetään käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Näin ollen komissio jätti alustavasti huomiotta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot ja vahvisti, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta käytetään käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan perusteella.

3.1.2   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (52) | Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisen vuoksi (ks. 3.1.1 jakso) jäljempänä kuvattua polkumyyntimarginaalin laskemista sovellettiin ainoastaan toiseen marokkolaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Handsiin. |
| --- | --- |

(52)

Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisen vuoksi (ks. 3.1.1 jakso) jäljempänä kuvattua polkumyyntimarginaalin laskemista sovellettiin ainoastaan toiseen marokkolaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Handsiin.

| (53) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. Komissio kuitenkin totesi, että kyseisellä yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut lainkaan kotimarkkinamyyntiä. Alumiinipyörien vähäinen myynti Marokossa sijaitseville asiakkaille tutkimusajanjakson aikana tapahtui yhdelle autonvalmistajalle, joka sijaitsi tullivapaalla talousalueella (”zone d’accélération industrielle”, jota aiemmin kutsuttiin nimellä ”zone franche” tai ”zone franche d’exportation”), joka oli samanlainen kuin talousalue, jolla yhteistyössä toiminut tuottaja sijaitsi. Kyseinen autonvalmistaja osti alumiinipyörät käytettäväksi auton kokoamisessa. Tämän jälkeen auto – eikä alumiinipyöriä – lähetetään tullivapaalta alueelta joko myytäväksi kotimarkkinoilla tai vientiin. Auton lopullinen määräpaikka ei kuitenkaan todennäköisimmin ole kotimarkkinat. Vuonna 2020 tehty tutkimus osoitti, että 90 prosenttia kaikista Marokossa valmistetuista autoista on tarkoitettu vientimarkkinoille (11), minkä vahvistavat myös marokkolaisten autonvalmistajien toimittamat tiedot (12). Lisäksi vapaakauppa-alueita koskevan lain 19–94 mukaan näillä alueilla sijaitsevien yritysten on saatava vähintään 70 prosenttia liikevaihdostaan viennistä (13). |
| --- | --- |

(53)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. Komissio kuitenkin totesi, että kyseisellä yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut lainkaan kotimarkkinamyyntiä. Alumiinipyörien vähäinen myynti Marokossa sijaitseville asiakkaille tutkimusajanjakson aikana tapahtui yhdelle autonvalmistajalle, joka sijaitsi tullivapaalla talousalueella (”zone d’accélération industrielle”, jota aiemmin kutsuttiin nimellä ”zone franche” tai ”zone franche d’exportation”), joka oli samanlainen kuin talousalue, jolla yhteistyössä toiminut tuottaja sijaitsi. Kyseinen autonvalmistaja osti alumiinipyörät käytettäväksi auton kokoamisessa. Tämän jälkeen auto – eikä alumiinipyöriä – lähetetään tullivapaalta alueelta joko myytäväksi kotimarkkinoilla tai vientiin. Auton lopullinen määräpaikka ei kuitenkaan todennäköisimmin ole kotimarkkinat. Vuonna 2020 tehty tutkimus osoitti, että 90 prosenttia kaikista Marokossa valmistetuista autoista on tarkoitettu vientimarkkinoille (11), minkä vahvistavat myös marokkolaisten autonvalmistajien toimittamat tiedot (12). Lisäksi vapaakauppa-alueita koskevan lain 19–94 mukaan näillä alueilla sijaitsevien yritysten on saatava vähintään 70 prosenttia liikevaihdostaan viennistä (13).

11

12

13

| (54) | Kuten edellä selitetään, kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan alumiinipyörien myynnissä kyseiselle Marokossa sijaitsevalle asiakkaalle oli kyse myynnistä yhdeltä talousalueelta toiselle. Tällaisilla talousalueilla Marokossa sijaitsevat yritykset on vapautettu Marokon alueella tavanomaisesti sovellettavista tullilaeista ja -asetuksista, ja talousalueelle saapuvia tavaroita pidetään vientinä (14). Koska alumiinipyörät tuotettiin talousalueella ja myytiin ja kuljetettiin myöhemmin toiselle talousalueelle, ne eivät koskaan saapuneet Marokon tullialueelle, eikä tätä myyntiä näin ollen voitu pitää kotimarkkinamyyntinä. |
| --- | --- |

(54)

Kuten edellä selitetään, kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan alumiinipyörien myynnissä kyseiselle Marokossa sijaitsevalle asiakkaalle oli kyse myynnistä yhdeltä talousalueelta toiselle. Tällaisilla talousalueilla Marokossa sijaitsevat yritykset on vapautettu Marokon alueella tavanomaisesti sovellettavista tullilaeista ja -asetuksista, ja talousalueelle saapuvia tavaroita pidetään vientinä (14). Koska alumiinipyörät tuotettiin talousalueella ja myytiin ja kuljetettiin myöhemmin toiselle talousalueelle, ne eivät koskaan saapuneet Marokon tullialueelle, eikä tätä myyntiä näin ollen voitu pitää kotimarkkinamyyntinä.

14

| (55) | Vaikka Marokossa tullivapaalle talousalueelle tapahtunutta myyntiä pidettäisiinkin kotimarkkinamyyntinä, se ei kuitenkaan ollut edustavaa eikä tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(55)

Vaikka Marokossa tullivapaalle talousalueelle tapahtunutta myyntiä pidettäisiinkin kotimarkkinamyyntinä, se ei kuitenkaan ollut edustavaa eikä tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa edellytetään.

| (56) | Komissio tutki ensin, oliko kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan Marokossa tapahtunut myynti ei ollut edustavaa. |
| --- | --- |

(56)

Komissio tutki ensin, oliko kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan Marokossa tapahtunut myynti ei ollut edustavaa.

| (57) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin analyysi osoitti, ettei mikään kotimarkkinamyynnistä ollut kannattavaa eikä näin ollen tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(57)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin analyysi osoitti, ettei mikään kotimarkkinamyynnistä ollut kannattavaa eikä näin ollen tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (58) | Koska samankaltaista tuotetta ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Koska samankaltaista tuotetta ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan mukaisesti.

| (59) | Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos kotimarkkinamyyntiä ei tapahdu tavanomaisessa kaupankäynnissä, samankaltaisen tuotteen normaaliarvon laskemisen perustana käytetään alkuperämaan tuotantokustannuksia, joihin lisätään kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa todetaan, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton ”on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan viejän tai valmistajan samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä”. Koska Handsilla ei kuitenkaan ole samankaltaisen tuotteen myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten edellä on selitetty, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voidaan käyttää kolmea vaihtoehtoista menetelmää:






  a) | muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien tai tuottajien osalta vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotettu keskiarvo samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

(59)

Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos kotimarkkinamyyntiä ei tapahdu tavanomaisessa kaupankäynnissä, samankaltaisen tuotteen normaaliarvon laskemisen perustana käytetään alkuperämaan tuotantokustannuksia, joihin lisätään kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa todetaan, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton ”on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan viejän tai valmistajan samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä”. Koska Handsilla ei kuitenkaan ole samankaltaisen tuotteen myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten edellä on selitetty, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voidaan käyttää kolmea vaihtoehtoista menetelmää:

a)

muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien tai tuottajien osalta vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotettu keskiarvo samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla;

| b) | kyseisen viejän tai tuottajan maksamat tai saamat tosiasialliset määrät saman yleisen luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla; |
| --- | --- |

b)

kyseisen viejän tai tuottajan maksamat tai saamat tosiasialliset määrät saman yleisen luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla;

| c) | mikä tahansa muu hyväksyttävä menetelmä sillä edellytyksellä, että siten määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

c)

mikä tahansa muu hyväksyttävä menetelmä sillä edellytyksellä, että siten määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla.

| (60) | Mitä tulee perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaan, Marokossa oli vain yksi toinen alumiinipyörien vientiä harjoittava tuottaja, Dika. Myös Dika myi kaikki tuottamansa alumiinipyörät talousalueilla sijaitseville autonvalmistajille Marokossa. Tällaista myyntiä ei pidetty kotimarkkinamyyntinä, kuten johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa selitetään. Lisäksi 2 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskiarvon on oltava vähintään kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotettu keskiarvo (15). Sen vuoksi Dikan tietoja ei voitu käyttää, vaikka sen myyntitietoja olisikin pidetty luotettavina. Näin ollen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaa ei voitu soveltaa. |
| --- | --- |

(60)

Mitä tulee perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaan, Marokossa oli vain yksi toinen alumiinipyörien vientiä harjoittava tuottaja, Dika. Myös Dika myi kaikki tuottamansa alumiinipyörät talousalueilla sijaitseville autonvalmistajille Marokossa. Tällaista myyntiä ei pidetty kotimarkkinamyyntinä, kuten johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa selitetään. Lisäksi 2 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskiarvon on oltava vähintään kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotettu keskiarvo (15). Sen vuoksi Dikan tietoja ei voitu käyttää, vaikka sen myyntitietoja olisikin pidetty luotettavina. Näin ollen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaa ei voitu soveltaa.

15

| (61) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdassa edellytetään kyseessä olevan viejän tai tuottajan saman yleisen luokan tuotteiden tuotantoa ja myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla. Hands tuotti kuitenkin vain alumiinipyöriä, eikä sen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näin ollen myöskään 2 artiklan 6 kohdan b alakohtaa ei voitu soveltaa. |
| --- | --- |

(61)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdassa edellytetään kyseessä olevan viejän tai tuottajan saman yleisen luokan tuotteiden tuotantoa ja myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla. Hands tuotti kuitenkin vain alumiinipyöriä, eikä sen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näin ollen myöskään 2 artiklan 6 kohdan b alakohtaa ei voitu soveltaa.

| (62) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa viitataan ”muihin kohtuullisiin menetelmiin” myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi. Koska Marokossa ei ollut muita alumiinipyörien tuottajia, komissio piti kohtuullisena soveltaa brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa. Brasiliaa ehdotettiin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi tarkastelupyynnössä, joka oli perustana käynnissä olevassa Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (16). Painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat 11,49 prosenttia ja painotettu keskimääräinen voitto 4,89 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa viitataan ”muihin kohtuullisiin menetelmiin” myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi. Koska Marokossa ei ollut muita alumiinipyörien tuottajia, komissio piti kohtuullisena soveltaa brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa. Brasiliaa ehdotettiin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi tarkastelupyynnössä, joka oli perustana käynnissä olevassa Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (16). Painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat 11,49 prosenttia ja painotettu keskimääräinen voitto 4,89 prosenttia.

16

| (63) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa myös velvoitetaan soveltamaan ylärajaa menetelmän mukaisesti käytettävään voittoon sen varmistamiseksi, että määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla. Marokossa ei ole muita alumiinipyörien tuottajia kuin Dika ja Hands, joiden voittoa ei voitu käyttää, koska niillä ei ollut myyntiä Marokon kotimarkkinoilla. Komission käytettävissä ei myöskään ollut tietoja alumiinisten autonosien tai autoteollisuuteen liittyvien alumiinituotteiden mahdollisten tuottajien tai viejien Marokossa saamasta voitosta. |
| --- | --- |

(63)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa myös velvoitetaan soveltamaan ylärajaa menetelmän mukaisesti käytettävään voittoon sen varmistamiseksi, että määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla. Marokossa ei ole muita alumiinipyörien tuottajia kuin Dika ja Hands, joiden voittoa ei voitu käyttää, koska niillä ei ollut myyntiä Marokon kotimarkkinoilla. Komission käytettävissä ei myöskään ollut tietoja alumiinisten autonosien tai autoteollisuuteen liittyvien alumiinituotteiden mahdollisten tuottajien tai viejien Marokossa saamasta voitosta.

| (64) | Komissio katsoi alumiinipyörien kuuluvan samaan yleiseen luokkaan kuin muut alumiinituotteet, kuten pursotetut alumiiniprofiilit tai alumiiniprofiilit. Tällaisissa tuotteissa käytetään samaa pääasiallista raaka-ainetta (alumiini), joka muodostaa suurimman osan kyseisten tuotteiden tuotantokustannuksista. Lisäksi eri tuotantoprosesseihin kuuluu alumiinin sulattaminen tai kuumentaminen, jotta se voidaan muotoilla haluttuun muotoon. Tällaisten alumiinituotteiden seitsemän marokkolaisen tuottajan, joiden taloudelliset tiedot vuodelta 2020 olivat saatavilla, saama painotettu keskimääräinen voitto oli 4,16 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta käytettiin brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien voiton ylärajana. |
| --- | --- |

(64)

Komissio katsoi alumiinipyörien kuuluvan samaan yleiseen luokkaan kuin muut alumiinituotteet, kuten pursotetut alumiiniprofiilit tai alumiiniprofiilit. Tällaisissa tuotteissa käytetään samaa pääasiallista raaka-ainetta (alumiini), joka muodostaa suurimman osan kyseisten tuotteiden tuotantokustannuksista. Lisäksi eri tuotantoprosesseihin kuuluu alumiinin sulattaminen tai kuumentaminen, jotta se voidaan muotoilla haluttuun muotoon. Tällaisten alumiinituotteiden seitsemän marokkolaisen tuottajan, joiden taloudelliset tiedot vuodelta 2020 olivat saatavilla, saama painotettu keskimääräinen voitto oli 4,16 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta käytettiin brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien voiton ylärajana.

| (65) | Tämän jälkeen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä Handsin tuotantokustannuksiin johdanto-osan 62 kappaleessa mainitut brasilialaisten tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto, jonka enimmäismääräksi asetettiin 4,16 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Tämän jälkeen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä Handsin tuotantokustannuksiin johdanto-osan 62 kappaleessa mainitut brasilialaisten tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto, jonka enimmäismääräksi asetettiin 4,16 prosenttia.

3.1.3   Vientihinta

Vientihinta

| (66) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vei tuotteita unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. |
| --- | --- |

(66)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vei tuotteita unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta.

| (67) | Jos myynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(67)

Jos myynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (68) | Jos vienti unioniin tapahtui tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, muun muassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Voitot perustuivat etuyhteydettömien tuojien tavallisesti saamiin voittoihin, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi. Koska yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä komission kanssa tässä tutkimuksessa, komissio käytti viimeisimmässä Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä voittoa (17). |
| --- | --- |

(68)

Jos vienti unioniin tapahtui tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, muun muassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Voitot perustuivat etuyhteydettömien tuojien tavallisesti saamiin voittoihin, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi. Koska yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä komission kanssa tässä tutkimuksessa, komissio käytti viimeisimmässä Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä voittoa (17).

17

3.1.4   Vertailu

Vertailu

| (69) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(69)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (70) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastaus-, pakkaus- ja luottokulujen, alennusten ja muiden kulujen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(70)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastaus-, pakkaus- ja luottokulujen, alennusten ja muiden kulujen huomioon ottamiseksi.

3.1.5   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (71) | Komissio vertasi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Komissio vertasi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (72) | Kaikkien muiden marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista, joka määritettiin Eurostatin Comext-tietokannan tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(72)

Kaikkien muiden marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista, joka määritettiin Eurostatin Comext-tietokannan tietojen perusteella.

| (73) | Kuten 3.1.1 jaksossa selitetään, Marokossa oli vain yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja. Koska kyseisen yrityksen alumiinipyörien vienti oli alle 50 prosenttia alumiinipyörien kokonaistuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla, yhteistyössä toimimisen aste katsottiin tässä tapauksessa alhaiseksi. Tällä perusteella komissio päätti, että on asianmukaista asettaa jäännöspolkumyyntimarginaali niiden tuotelajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle, joita yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi edustavia määriä. Näiden tuotelajien vientimyynnin osuus yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kokonaisviennistä unioniin oli noin 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(73)

Kuten 3.1.1 jaksossa selitetään, Marokossa oli vain yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja. Koska kyseisen yrityksen alumiinipyörien vienti oli alle 50 prosenttia alumiinipyörien kokonaistuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla, yhteistyössä toimimisen aste katsottiin tässä tapauksessa alhaiseksi. Tällä perusteella komissio päätti, että on asianmukaista asettaa jäännöspolkumyyntimarginaali niiden tuotelajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle, joita yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi edustavia määriä. Näiden tuotelajien vientimyynnin osuus yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kokonaisviennistä unioniin oli noin 50 prosenttia.

| (74) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 SA. | 8,0  % |
| Kaikki muut yritykset | 16,5  % |

(74)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

HANDS 8 SA.

8,0  %

Kaikki muut yritykset

16,5  %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (75) | Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla noin 30 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”. |
| --- | --- |

(75)

Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla noin 30 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

| (76) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 64,3 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen, perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen tiedossa olevien unionin tuottajien kokonaistuotantomäärästä oli lähes 20 prosenttia, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(76)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 64,3 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen, perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen tiedossa olevien unionin tuottajien kokonaistuotantomäärästä oli lähes 20 prosenttia, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (77) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (kappaletta) | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus yhteensä (tuhatta kappaletta) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta, EUWA ja tarkistetut kyselyvastaukset |

(77)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (kappaletta)

Unionin kulutus (kappaletta)

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Kulutus yhteensä (tuhatta kappaletta)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta, EUWA ja tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (78) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla saatiin valituksesta, ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson osalta vastauksissa antamien tietojen perusteella. Tuonnin osalta komissio käytti Eurostatin Comext-tietokantaa. Koska Eurostatin Comext-tietokannasta käy kuitenkin ilmi ainoastaan tuonnin paino eikä tuotujen alumiinipyörien lukumäärä, paino oli tarpeen muuntaa kappaleiksi. Valituksessa valituksen tekijä sovelsi samaa tuotetta koskevassa edellisessä tutkimuksessa (18) käytettyä muuntosuhdetta (10,9 kg/kappale). Muuntosuhteen oikeellisuus todennettiin marokkolaisten tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastausten perusteella. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä hetkellä sovellettava painotettu keskipaino kappaletta kohti on 11,3 kg, koska markkinasuuntaus on kohti suurempaa pyörän halkaisijaa, minkä seurauksena pyöräkohtainen paino kasvaa. Sen vuoksi tätä suhdelukua käytettiin määritettäessä unionin kappalekohtaista kulutusta. |
| --- | --- |

(78)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla saatiin valituksesta, ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson osalta vastauksissa antamien tietojen perusteella. Tuonnin osalta komissio käytti Eurostatin Comext-tietokantaa. Koska Eurostatin Comext-tietokannasta käy kuitenkin ilmi ainoastaan tuonnin paino eikä tuotujen alumiinipyörien lukumäärä, paino oli tarpeen muuntaa kappaleiksi. Valituksessa valituksen tekijä sovelsi samaa tuotetta koskevassa edellisessä tutkimuksessa (18) käytettyä muuntosuhdetta (10,9 kg/kappale). Muuntosuhteen oikeellisuus todennettiin marokkolaisten tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastausten perusteella. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä hetkellä sovellettava painotettu keskipaino kappaletta kohti on 11,3 kg, koska markkinasuuntaus on kohti suurempaa pyörän halkaisijaa, minkä seurauksena pyöräkohtainen paino kasvaa. Sen vuoksi tätä suhdelukua käytettiin määritettäessä unionin kappalekohtaista kulutusta.

18

| (79) | Unionin markkinat jakautuvat epätasaisesti kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisiin laitevalmistajiin ja jälkimarkkinoihin (ks. johdanto-osan 16 kappale). Suurin osa myynnistä suuntautuu alkuperäisille laitevalmistajille, joiden markkinaosuus on 90 prosenttia. Näin ollen jälkimarkkinakanavalla, jonka osuus myynnistä on noin 10 prosenttia, on vähäinen vaikutus unionin markkinoita koskevaan kokonaisarviointiin. Sen vaikutusta rajoittaa entisestään se, että marokkolaiset tuottajat myivät yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta samoin kuin otokseen valitut kolme unionin tuottajaa. Viimeksi mainitut myivät lähes yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta (noin 99,6 prosenttia niiden myynnistä). Näin ollen tällä ei ollut mitään vaikutusta hintavertailuanalyysiin tässä tapauksessa, joka tehtiin mikrotaloudellisella tasolla vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tämän vuoksi komissio päätti alustavasti olla jakamatta kulutusta näiden kahden myyntikanavan kesken tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(79)

Unionin markkinat jakautuvat epätasaisesti kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisiin laitevalmistajiin ja jälkimarkkinoihin (ks. johdanto-osan 16 kappale). Suurin osa myynnistä suuntautuu alkuperäisille laitevalmistajille, joiden markkinaosuus on 90 prosenttia. Näin ollen jälkimarkkinakanavalla, jonka osuus myynnistä on noin 10 prosenttia, on vähäinen vaikutus unionin markkinoita koskevaan kokonaisarviointiin. Sen vaikutusta rajoittaa entisestään se, että marokkolaiset tuottajat myivät yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta samoin kuin otokseen valitut kolme unionin tuottajaa. Viimeksi mainitut myivät lähes yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta (noin 99,6 prosenttia niiden myynnistä). Näin ollen tällä ei ollut mitään vaikutusta hintavertailuanalyysiin tässä tapauksessa, joka tehtiin mikrotaloudellisella tasolla vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tämän vuoksi komissio päätti alustavasti olla jakamatta kulutusta näiden kahden myyntikanavan kesken tässä tutkimuksessa.

| (80) | Unionin kulutus väheni 5 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 19 prosenttia vuosien 2019 ja 2020 välillä. Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin, sillä alumiinipyöriä myytiin 14 miljoonaa vähemmän vuonna 2020 kuin vuonna 2019. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 59 miljoonasta 64 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa, koska autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa. |
| --- | --- |

(80)

Unionin kulutus väheni 5 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 19 prosenttia vuosien 2019 ja 2020 välillä. Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin, sillä alumiinipyöriä myytiin 14 miljoonaa vähemmän vuonna 2020 kuin vuonna 2019. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 59 miljoonasta 64 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa, koska autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (81) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta. |
| --- | --- |

(81)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta.

| (82) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marokosta tulevan tuonnin määrä (tuhatta kappaletta) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indeksi (2019 = 100) | - | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Markkinaosuus (%) | - | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indeksi (2019 = 100) | - | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(82)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Marokosta tulevan tuonnin määrä (tuhatta kappaletta)

0

15,7

1 038

2 516

Indeksi (2019 = 100)

Indeksi (2019 = 100)

-

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Markkinaosuus (%)

-

0,0

1,7

3,9

Indeksi (2019 = 100)

Indeksi (2019 = 100)

-

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (83) | Vuonna 2019 Marokon vienti oli vain muutama tuhat kappaletta, mutta vienti kiihtyi vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1 miljoonasta 2,5 miljoonaan kappaleeseen. Kirjaamista koskevassa asetuksessa todettiin, että tutkimusajanjakson päättymistä seuraavina kuukausina kasvuvauhti oli sama kuin tutkimusajanjaksolla. Tämä myynti koski siis yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien myyntikanavaa, kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(83)

Vuonna 2019 Marokon vienti oli vain muutama tuhat kappaletta, mutta vienti kiihtyi vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1 miljoonasta 2,5 miljoonaan kappaleeseen. Kirjaamista koskevassa asetuksessa todettiin, että tutkimusajanjakson päättymistä seuraavina kuukausina kasvuvauhti oli sama kuin tutkimusajanjaksolla. Tämä myynti koski siis yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien myyntikanavaa, kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat: hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat: hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

| (84) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(84)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

| (85) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Keskimääräiset tuontihinnat Marokosta | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| euroa/yksikkö | - | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indeksi (2019 = 100) | - | 100 | 109 | 114 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(85)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Keskimääräiset tuontihinnat Marokosta

Keskimääräiset tuontihinnat Marokosta

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

euroa/yksikkö

-

39,2

42,6

44,7

Indeksi (2019 = 100)

Indeksi (2019 = 100)

-

100

100

109

109

114

114

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (86) | Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousi noin 2 euroa kappaletta kohti vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Osa myyntihinnasta on kuitenkin sidottu Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, alumiinin hintaan, joka nousi tänä aikana merkittävästi eli noin 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousi noin 2 euroa kappaletta kohti vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Osa myyntihinnasta on kuitenkin sidottu Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, alumiinin hintaan, joka nousi tänä aikana merkittävästi eli noin 25 prosenttia.

| (87) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: |
| --- | --- |

(87)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

| (88) | otokseen valittujen unionin tuottajien suoraan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna tehtaalta -tasolle; ja |
| --- | --- |

(88)

otokseen valittujen unionin tuottajien suoraan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna tehtaalta -tasolle; ja

| (89) | vastaavat vain Hands-yritykseltä tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(89)

vastaavat vain Hands-yritykseltä tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (90) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 26,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 26,9 prosenttia.

| (91) | Lisäksi komissio vahvisti hinnankorotusten estymisen. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonala myi vuonna 2020 kustannuksiaan vastaavalla tasolla ja tutkimusajanjakson aikana alle tuotantokustannusten. Kyse on vuosista, jolloin polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Näin ollen polkumyynnillä tulevan tuonnin alhaiset hinnat estivät unionin tuotannonalaa korottamasta myyntihintojaan, mikä johti tappioihin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi komissio vahvisti hinnankorotusten estymisen. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonala myi vuonna 2020 kustannuksiaan vastaavalla tasolla ja tutkimusajanjakson aikana alle tuotantokustannusten. Kyse on vuosista, jolloin polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Näin ollen polkumyynnillä tulevan tuonnin alhaiset hinnat estivät unionin tuotannonalaa korottamasta myyntihintojaan, mikä johti tappioihin tutkimusajanjaksolla.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (92) | Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(92)

Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (93) | Unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantaa, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(93)

Unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantaa, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa mainitaan.

| (94) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen annetun vastauksen tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(94)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen annetun vastauksen tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (95) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(95)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (96) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset kappalekohtaiset hinnat, kappalekohtaiset kustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(96)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset kappalekohtaiset hinnat, kappalekohtaiset kustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (97) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tuhatta kappaletta) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Tuotantokapasiteetti (tuhatta kappaletta) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(97)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tuhatta kappaletta)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Tuotantokapasiteetti (tuhatta kappaletta)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapasiteetin käyttöaste (%)

95

91

73

80

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (98) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni kaikkiaan 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Se laski hieman eli 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä. Covid-19-pandemian myötä tuotanto väheni 12,3 miljoonaa kappaletta vuonna 2020 ja elpyi tutkimusajanjaksolla 4 miljoonalla kappaleella. |
| --- | --- |

(98)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni kaikkiaan 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Se laski hieman eli 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä. Covid-19-pandemian myötä tuotanto väheni 12,3 miljoonaa kappaletta vuonna 2020 ja elpyi tutkimusajanjaksolla 4 miljoonalla kappaleella.

| (99) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia, mutta kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa negatiivista suuntausta kuin tuotanto ja pieneni 15 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia, mutta kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa negatiivista suuntausta kuin tuotanto ja pieneni 15 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (100) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tuhatta kappaletta) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Markkinaosuus (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(100)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tuhatta kappaletta)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Markkinaosuus (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (101) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se väheni 3 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja putosi sitten 12 miljoonalla kappaleella vuonna 2020. Tutkimusajanjakson aikana myynti elpyi 2,2 miljoonalla kappaleella. |
| --- | --- |

(101)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se väheni 3 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja putosi sitten 12 miljoonalla kappaleella vuonna 2020. Tutkimusajanjakson aikana myynti elpyi 2,2 miljoonalla kappaleella.

| (102) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman vuosina 2018–2019 mutta supistui vuonna 2020 ja edelleen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman vuosina 2018–2019 mutta supistui vuonna 2020 ja edelleen tutkimusajanjaksolla.

4.4.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (103) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Tuottavuus (kappaletta/työntekijä) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(103)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

17 816

17 866

16 963

16 790

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Tuottavuus (kappaletta/työntekijä)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (104) | Työntekijöiden määrä väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta tuottavuus väheni 13 prosenttia. Tuottavuuden lasku johtuu pääasiassa tuotantomäärän vähenemisestä tarkastelujaksolla. Tuottavuuden lasku viittaa kasvaneisiin työvoimakustannuksiin yhtä tuotettua alumiinipyörää kohti. |
| --- | --- |

(104)

Työntekijöiden määrä väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta tuottavuus väheni 13 prosenttia. Tuottavuuden lasku johtuu pääasiassa tuotantomäärän vähenemisestä tarkastelujaksolla. Tuottavuuden lasku viittaa kasvaneisiin työvoimakustannuksiin yhtä tuotettua alumiinipyörää kohti.

4.4.2.4   Kasvu

| (105) | Kuten edellä 4.4.2.1–4.4.2.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 18 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 16 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua kappaletta kohti ja alhaisempaan tuottavuuteen. Tuotannonalan kokonaiskustannukset kasvoivat 1,7 euroa/kappale (+ 3,4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta kuitenkin laski 3,3 euroa/kappale (-6,1 prosenttia). |
| --- | --- |

(105)

Kuten edellä 4.4.2.1–4.4.2.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 18 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 16 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua kappaletta kohti ja alhaisempaan tuottavuuteen. Tuotannonalan kokonaiskustannukset kasvoivat 1,7 euroa/kappale (+ 3,4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta kuitenkin laski 3,3 euroa/kappale (-6,1 prosenttia).

| (106) | Lisäksi myyntimäärä unionin markkinoilla laski 21 prosenttia ja markkinaosuus 5 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeammat, eikä se pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan vastaavasti, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(106)

Lisäksi myyntimäärä unionin markkinoilla laski 21 prosenttia ja markkinaosuus 5 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeammat, eikä se pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan vastaavasti, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

| (107) | Sen vuoksi unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat vaarantuneet. |
| --- | --- |

(107)

Sen vuoksi unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat vaarantuneet.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (108) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(108)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (109) | Kiinasta peräisiin alumiinipyöriin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, jotka otettiin käyttöön vuonna 2010 (19). Viimeisimmässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (20) komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa eli se oli toipunut aiemmasta polkumyynnistä. Tämä vahvistettiin vuosina 2018 ja 2019, kun unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne koheni merkittävästi, ennen kuin tuonti Marokosta alkoi ja lisääntyi sen jälkeen huomattavasti. |
| --- | --- |

(109)

Kiinasta peräisiin alumiinipyöriin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, jotka otettiin käyttöön vuonna 2010 (19). Viimeisimmässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (20) komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa eli se oli toipunut aiemmasta polkumyynnistä. Tämä vahvistettiin vuosina 2018 ja 2019, kun unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne koheni merkittävästi, ennen kuin tuonti Marokosta alkoi ja lisääntyi sen jälkeen huomattavasti.

19

20

| (110) | Näin ollen komissio vahvisti, että unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta polkumyynnillä tulleesta aiemmasta tuonnista ennen kuin polkumyyntituonti Marokosta tuli unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(110)

Näin ollen komissio vahvisti, että unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta polkumyynnillä tulleesta aiemmasta tuonnista ennen kuin polkumyyntituonti Marokosta tuli unionin markkinoille.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (111) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset kappalekohtaiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta kappaletta kohti unionin markkinoilla (euroa/kappale) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Tuotantokustannukset kappaletta kohti (euroa/kappale) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(111)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset kappalekohtaiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta kappaletta kohti unionin markkinoilla (euroa/kappale)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Tuotantokustannukset kappaletta kohti (euroa/kappale)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (112) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset kohosivat 4 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset kohosivat 4 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset.

| (113) | Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistettiin määrät ja hinnat. Autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailujen avulla tiukan kilpailun tavarantoimittajien välillä ja valitsevat useiden kilpailukierrosten jälkeen kaksi toimittajaa, jotka tarjoavat parhaat ehdot. EU:n tuottajien on linjattava näiden kilpailukierrosten aikana hintansa muun muassa marokkolaisten tuottajien alhaisiin hintoihin. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tuotantokustannusten nousua eteenpäin. Unionin tuotannonalalla on vain hyvin pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen raaka-aineiden hintojen noustessa vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana, mutta sen pitäisi periaatteessa pystyä nostamaan myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan tarkastelujaksolla onnistunut siinä tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden laskuun, kuten 4.4.3.4 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(113)

Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistettiin määrät ja hinnat. Autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailujen avulla tiukan kilpailun tavarantoimittajien välillä ja valitsevat useiden kilpailukierrosten jälkeen kaksi toimittajaa, jotka tarjoavat parhaat ehdot. EU:n tuottajien on linjattava näiden kilpailukierrosten aikana hintansa muun muassa marokkolaisten tuottajien alhaisiin hintoihin. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tuotantokustannusten nousua eteenpäin. Unionin tuotannonalalla on vain hyvin pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen raaka-aineiden hintojen noustessa vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana, mutta sen pitäisi periaatteessa pystyä nostamaan myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan tarkastelujaksolla onnistunut siinä tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden laskuun, kuten 4.4.3.4 jaksossa selitetään.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (114) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(114)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (115) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla: ne nousivat hieman vuonna 2019 ja laskivat 6 prosenttia vuonna 2020, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista. |
| --- | --- |

(115)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla: ne nousivat hieman vuonna 2019 ja laskivat 6 prosenttia vuonna 2020, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista.

4.4.3.3   Varastot

| (116) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tuhatta kappaletta) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(116)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tuhatta kappaletta)

556

439

492

776

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (117) | Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 40 prosenttia. Ne vähenivät 21 prosenttia vuonna 2019, 12 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat tutkimusajanjakson aikana +57 prosenttia. Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään, alumiinipyörien unionin tuotannonalalle on ominaista tuottajien ja asiakkaiden väliset monivuotiset puitesopimukset, joissa vahvistetaan määrät ja hinnat. Nämä puitesopimukset pannaan täytäntöön ostotilauksilla asiakkaan tarpeiden mukaan. Tämän ansiosta unionin tuotannonala voi suunnitella tuotantoaan ja varastojaan. Varastot eivät siten ole tärkein indikaattori arvioitaessa unionin tuotannonalan tulosta. |
| --- | --- |

(117)

Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 40 prosenttia. Ne vähenivät 21 prosenttia vuonna 2019, 12 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat tutkimusajanjakson aikana +57 prosenttia. Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään, alumiinipyörien unionin tuotannonalalle on ominaista tuottajien ja asiakkaiden väliset monivuotiset puitesopimukset, joissa vahvistetaan määrät ja hinnat. Nämä puitesopimukset pannaan täytäntöön ostotilauksilla asiakkaan tarpeiden mukaan. Tämän ansiosta unionin tuotannonala voi suunnitella tuotantoaan ja varastojaan. Varastot eivät siten ole tärkein indikaattori arvioitaessa unionin tuotannonalan tulosta.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (118) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | -1,6 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | -21 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Investointien tuotto | 12,0 | 9,1 | 0,3 | -0,5 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | -4 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(118)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

7,5

8,2

0,4

-1,6

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

-21

-21

Kassavirta (tuhatta euroa)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investoinnit (tuhatta euroa)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Investointien tuotto

12,0

9,1

0,3

-0,5

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

-4

-4

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (119) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(119)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (120) | Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 7,5 prosentista 8,2 prosenttiin mutta laski sitten jyrkästi vuoden 2020ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin sen toiminta oli tappiollista (-1,6 prosenttia). Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset, minkä vuoksi sen toiminnasta tuli tappiollista. |
| --- | --- |

(120)

Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 7,5 prosentista 8,2 prosenttiin mutta laski sitten jyrkästi vuoden 2020ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin sen toiminta oli tappiollista (-1,6 prosenttia). Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset, minkä vuoksi sen toiminnasta tuli tappiollista.

| (121) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva, ja tarkastelujaksolla tapahtui merkittävää laskua (72 prosenttia). Unionin tuotannonalalla oli siis vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä on lisäosoitus sen taloudellisen tilanteen heikkenemisestä. |
| --- | --- |

(121)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva, ja tarkastelujaksolla tapahtui merkittävää laskua (72 prosenttia). Unionin tuotannonalalla oli siis vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä on lisäosoitus sen taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

| (122) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi kannattavuuden ja nettokassavirran tavoin negatiivisesti. Investointien tuotto heikkeni merkittävästi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä ja kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. Unionin tuotannonala piti investoinnit ennallaan tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa tarpeesta noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia sekä markkinoiden tarpeista, eikä se onnistunut saamaan tuottoa näille investoinneille. Myös investointien tuoton negatiivinen kehitys tarkastelujaksolla oli osoitus siitä, että unionin tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi. |
| --- | --- |

(122)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi kannattavuuden ja nettokassavirran tavoin negatiivisesti. Investointien tuotto heikkeni merkittävästi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä ja kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. Unionin tuotannonala piti investoinnit ennallaan tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa tarpeesta noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia sekä markkinoiden tarpeista, eikä se onnistunut saamaan tuottoa näille investoinneille. Myös investointien tuoton negatiivinen kehitys tarkastelujaksolla oli osoitus siitä, että unionin tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi.

| (123) | Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaikutti niiden pääoman saantiin. Kannattavuuden ja nettokassavirran huomattava heikkeneminen antoi aihetta vakavaan huoleen unionin tuotannonalan likviditeettitilanteesta ja sen kyvystä hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(123)

Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaikutti niiden pääoman saantiin. Kannattavuuden ja nettokassavirran huomattava heikkeneminen antoi aihetta vakavaan huoleen unionin tuotannonalan likviditeettitilanteesta ja sen kyvystä hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (124) | Sekä makro- että mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät yleisesti tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(124)

Sekä makro- että mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät yleisesti tarkastelujakson aikana.

| (125) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, mutta kapasiteetin käyttöaste laski 16 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua alumiinipyörien tonnia kohti. Saman suuntauksen mukaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienenivät tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(125)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, mutta kapasiteetin käyttöaste laski 16 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua alumiinipyörien tonnia kohti. Saman suuntauksen mukaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienenivät tarkastelujaksolla.

| (126) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni pääasiassa kohonneiden tuotantokustannusten vuoksi, joita ei voitu kattaa sen myyntihintojen vastaavalla nousulla. |
| --- | --- |

(126)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni pääasiassa kohonneiden tuotantokustannusten vuoksi, joita ei voitu kattaa sen myyntihintojen vastaavalla nousulla.

| (127) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia samalla kaudella. Alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine johti tappioihin vuodesta 2020 alkaen, ja tappiot kasvoivat edelleen tutkimusajanjaksolla. Nettoinvestoinnit vähenivät 42 prosenttia, mutta investointien tuotto muuttui negatiiviseksi tarkastelujaksolla. Myös kassavirran suuntaus oli negatiivinen, mikä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa. Työntekijöiden määrä väheni samalla kaudella 6 prosenttia, mutta tuottavuus supistui 13 prosenttia, mikä johti korkeampiin työvoimakustannuksiin alumiinipyörää kohti. |
| --- | --- |

(127)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia samalla kaudella. Alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine johti tappioihin vuodesta 2020 alkaen, ja tappiot kasvoivat edelleen tutkimusajanjaksolla. Nettoinvestoinnit vähenivät 42 prosenttia, mutta investointien tuotto muuttui negatiiviseksi tarkastelujaksolla. Myös kassavirran suuntaus oli negatiivinen, mikä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa. Työntekijöiden määrä väheni samalla kaudella 6 prosenttia, mutta tuottavuus supistui 13 prosenttia, mikä johti korkeampiin työvoimakustannuksiin alumiinipyörää kohti.

| (128) | Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämä vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä. |
| --- | --- |

(128)

Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämä vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä.

| (129) | Edellä esitetyn perusteella komissio teki väliaikaisen päätelmän, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella komissio teki väliaikaisen päätelmän, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (130) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, covid-19-pandemia, tuotantokustannusten kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos ja monivuotisten sopimusten vaikutus. |
| --- | --- |

(130)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, covid-19-pandemia, tuotantokustannusten kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos ja monivuotisten sopimusten vaikutus.

5.1   Polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset

5.1.1   Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (131) | Komissio tarkasteli asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(131)

Komissio tarkasteli asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (132) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen tarkastelujaksolla: määrä oli 16 376 kappaletta vuonna 2019, 1 miljoona kappaletta vuonna 2020 ja 2,5 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Tämä merkittävä kasvu jatkui jopa covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

(132)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen tarkastelujaksolla: määrä oli 16 376 kappaletta vuonna 2019, 1 miljoona kappaletta vuonna 2020 ja 2,5 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Tämä merkittävä kasvu jatkui jopa covid-19-pandemian aikana.

| (133) | Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä 0,0 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen polkumyynnillä tuleva tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(133)

Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä 0,0 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen polkumyynnillä tuleva tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.1.2   Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin arvo ja hintavaikutukset

Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin arvo ja hintavaikutukset

| (134) | Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kasvoi 14 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä nousu saattaa kuitenkin heijastaa osittain LME:n alumiinin – alumiinipyörien tärkeimmän raaka-aineen – hinnan nousua samalla ajanjaksolla. Marokosta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 8,0 prosentilla, kuten johdanto-osan 90 kappaleessa selitetään. Alhaisin hinnoin tulevat merkittävät tuontimäärät painoivat unionin tuotannonalan hintoja alaspäin, koska kilpailukyvyn säilyttämiseksi sen oli pakko alentaa hintojaan siinä määrin, että hinnat eivät enää kattaneet tuotantokustannuksia, kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(134)

Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kasvoi 14 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä nousu saattaa kuitenkin heijastaa osittain LME:n alumiinin – alumiinipyörien tärkeimmän raaka-aineen – hinnan nousua samalla ajanjaksolla. Marokosta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 8,0 prosentilla, kuten johdanto-osan 90 kappaleessa selitetään. Alhaisin hinnoin tulevat merkittävät tuontimäärät painoivat unionin tuotannonalan hintoja alaspäin, koska kilpailukyvyn säilyttämiseksi sen oli pakko alentaa hintojaan siinä määrin, että hinnat eivät enää kattaneet tuotantokustannuksia, kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään.

5.1.3   Marokosta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

Marokosta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

| (135) | Marokosta tulevan tuonnin määrän kasvu yhdistettynä tämän tuonnin alhaisiin keskimääräisiin myyntihintoihin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Lisäksi marokkolaisten tuottajien osallistuminen autonvalmistajien järjestämiin tarjouskilpailuihin alensi yleisiä markkinahintoja. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan siirtääkseen raaka-ainekustannusten nousun asiakkailleen, koska siihen kohdistui epäreilua kilpailua asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Unionin tuotannonalan strategiana oli säilyttää tuotantomäärät ja markkinaosuus kiinteiden kustannusten kattamiseksi kannattavuuden kustannuksella. Sen vuoksi Marokosta alhaisin hinnoin tuleva tuonti esti unionin tuotannonalan hintojen korottamisen perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja vaikutti näin ollen hinnankorotuksia estävästi. |
| --- | --- |

(135)

Marokosta tulevan tuonnin määrän kasvu yhdistettynä tämän tuonnin alhaisiin keskimääräisiin myyntihintoihin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Lisäksi marokkolaisten tuottajien osallistuminen autonvalmistajien järjestämiin tarjouskilpailuihin alensi yleisiä markkinahintoja. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan siirtääkseen raaka-ainekustannusten nousun asiakkailleen, koska siihen kohdistui epäreilua kilpailua asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Unionin tuotannonalan strategiana oli säilyttää tuotantomäärät ja markkinaosuus kiinteiden kustannusten kattamiseksi kannattavuuden kustannuksella. Sen vuoksi Marokosta alhaisin hinnoin tuleva tuonti esti unionin tuotannonalan hintojen korottamisen perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja vaikutti näin ollen hinnankorotuksia estävästi.

| (136) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon aiheutti asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon aiheutti asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (137) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | Määrä (tuhatta kappaletta) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Markkinaosuus (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Kiina | Määrä (tuhatta kappaletta) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Markkinaosuus (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thaimaa | Määrä (tuhatta kappaletta) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Markkinaosuus (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Etelä-Korea | Määrä (tuhatta kappaletta) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Markkinaosuus (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tuhatta kappaletta) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Markkinaosuus (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Marokkoa lukuun ottamatta | Määrä (tuhatta kappaletta) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Markkinaosuus (%) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Keskim. hinta (euroa/kappale) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Indeksi (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(137)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Turkki

Määrä (tuhatta kappaletta)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Markkinaosuus (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Keskim. hinta (euroa/kappale)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Kiina

Määrä (tuhatta kappaletta)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Markkinaosuus (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Keskim. hinta (euroa/kappale)

50,1

50,3

49,3

53,9

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thaimaa

Määrä (tuhatta kappaletta)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Markkinaosuus (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Keskim. hinta (euroa/kappale)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Etelä-Korea

Määrä (tuhatta kappaletta)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Markkinaosuus (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Keskim. hinta (euroa/kappale)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Muut kolmannet maat

Määrä (tuhatta kappaletta)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Markkinaosuus (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Keskim. hinta (euroa/kappale)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Kaikki kolmannet maat yhteensä Marokkoa lukuun ottamatta

Määrä (tuhatta kappaletta)

20 372

18 278

15 380

16 402

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Markkinaosuus (%)

26,2

24,8

25,8

25,5

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Keskim. hinta (euroa/kappale)

56,2

56,1

54,1

56,5

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (138) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 26,2 prosenttia vuonna 2018 ja 25,5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 19 prosenttia, ja sen markkinaosuus noudatti osittain samaa suuntausta ja laski 3 prosenttia. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta nousi 1 prosentin ja oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta (+ 12 prosenttia) ja huomattavasti korkeampi kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (+ 26 prosenttia). Ainoa maa, joka kasvatti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla 10,3 prosentista 13,0 prosenttiin, oli Turkki. Turkista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat kuitenkin hieman korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat (+ 1,0 prosentti) ja huomattavasti korkeammat kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (+ 14 prosenttia). |
| --- | --- |

(138)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 26,2 prosenttia vuonna 2018 ja 25,5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 19 prosenttia, ja sen markkinaosuus noudatti osittain samaa suuntausta ja laski 3 prosenttia. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta nousi 1 prosentin ja oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta (+ 12 prosenttia) ja huomattavasti korkeampi kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (+ 26 prosenttia). Ainoa maa, joka kasvatti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla 10,3 prosentista 13,0 prosenttiin, oli Turkki. Turkista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat kuitenkin hieman korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat (+ 1,0 prosentti) ja huomattavasti korkeammat kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (+ 14 prosenttia).

| (139) | Komissio päätteli sen vuoksi alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(139)

Komissio päätteli sen vuoksi alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.2   Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia

| (140) | Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin. Alumiinipyörien myynti väheni 14 miljoonalla kappaleella vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 60 miljoonasta 65 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa pääasiassa siksi, että autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa. Kysynnän kasvu tutkimusajanjaksolla ei hyödyttänyt unionin tuotannonalaa vaan enimmäkseen Marokosta tulevaa tuontia (2,6 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja 4 prosenttia markkinaosuudesta). Suurten myyntimäärien lisäksi Marokosta tuleva tuonti aiheutti hintojen laskupainetta ja esti unionin tuottajia siirtämästä kustannusten nousua asiakkailleen, mikä johti liikevaihdon huomattavaan vähenemiseen ja vieläkin suurempiin tappioihin kuin vuonna 2020. |
| --- | --- |

(140)

Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin. Alumiinipyörien myynti väheni 14 miljoonalla kappaleella vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 60 miljoonasta 65 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa pääasiassa siksi, että autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa. Kysynnän kasvu tutkimusajanjaksolla ei hyödyttänyt unionin tuotannonalaa vaan enimmäkseen Marokosta tulevaa tuontia (2,6 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja 4 prosenttia markkinaosuudesta). Suurten myyntimäärien lisäksi Marokosta tuleva tuonti aiheutti hintojen laskupainetta ja esti unionin tuottajia siirtämästä kustannusten nousua asiakkailleen, mikä johti liikevaihdon huomattavaan vähenemiseen ja vieläkin suurempiin tappioihin kuin vuonna 2020.

| (141) | Tältä osin covid-19-pandemialla todella oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, erityisesti vuonna 2020, jolloin unionin tuotannonalan tuotantolaitokset oli suljettava väliaikaisesti. Markkinoiden elpyessä covid-19-pandemian jälkeen unionin tuotannonala ei kuitenkaan hyötynyt tästä elpymisestä asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin lisääntymisen vuoksi. |
| --- | --- |

(141)

Tältä osin covid-19-pandemialla todella oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, erityisesti vuonna 2020, jolloin unionin tuotannonalan tuotantolaitokset oli suljettava väliaikaisesti. Markkinoiden elpyessä covid-19-pandemian jälkeen unionin tuotannonala ei kuitenkaan hyötynyt tästä elpymisestä asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin lisääntymisen vuoksi.

| (142) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että covid-19-pandemia ei heikentänyt syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(142)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että covid-19-pandemia ei heikentänyt syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

5.2.3   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (143) | Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta | 2018 | 2019 | 2020 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tuhatta kappaletta) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Keskim. hinta (euroa/kappale) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Lähde: Vientimäärät: EUWA ja keskimääräinen hinta: tarkistetut kyselyvastaukset |

(143)

Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

2018

2019

2020

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tuhatta kappaletta)

3 454

2 892

2 138

2 719

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Keskim. hinta (euroa/kappale)

67,3

68,7

60,6

66,5

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Lähde: Vientimäärät: EUWA ja keskimääräinen hinta: tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (144) | Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 5,6 prosenttia. Tarkastelujaksolla vientimäärät vaihtelivat – vienti väheni ensin 38 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja lisääntyi sitten tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vientimyynti väheni tarkastelujaksolla 21 prosenttia. Vientihinta kappaletta kohti oli merkittävästi korkeampi kuin unionin hinnat tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(144)

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 5,6 prosenttia. Tarkastelujaksolla vientimäärät vaihtelivat – vienti väheni ensin 38 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja lisääntyi sitten tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vientimyynti väheni tarkastelujaksolla 21 prosenttia. Vientihinta kappaletta kohti oli merkittävästi korkeampi kuin unionin hinnat tarkastelujaksolla.

| (145) | Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala myi yli 95 prosenttia tuotannostaan unionin markkinoilla. Vaikka vientituloksen heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, komissio päätteli alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus vientimyyntiin verrattuna, kehitys ei heikennä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(145)

Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala myi yli 95 prosenttia tuotannostaan unionin markkinoilla. Vaikka vientituloksen heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, komissio päätteli alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus vientimyyntiin verrattuna, kehitys ei heikennä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.2.4   Monivuotisten sopimusten vaikutus ja tuotantokustannusten kehitys

Monivuotisten sopimusten vaikutus ja tuotantokustannusten kehitys

| (146) | Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistetaan hinnat tietyn autotyypin tuotannon keston ajaksi. Unionin tuotannonalalla on vain pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen, kun raaka-aineiden hinnat nousevat vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana. Periaatteessa unionin tuotannonalan olisi kuitenkin voitava korottaa myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(146)

Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistetaan hinnat tietyn autotyypin tuotannon keston ajaksi. Unionin tuotannonalalla on vain pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen, kun raaka-aineiden hinnat nousevat vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana. Periaatteessa unionin tuotannonalan olisi kuitenkin voitava korottaa myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

| (147) | Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonalalla ei ollut vuosittaisista sopimuksista huolimatta vaikeuksia myydä hinnoilla, jotka kattoivat sen tuotantokustannukset vuosina 2018 ja 2019, jolloin Marokosta ei tullut tuontia. Kun tuonti kuitenkin alkoi vuonna 2020 ja kasvoi merkittävästi tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei enää pystynyt tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi mukauttamaan myyntihintojaan riittävästi uusimmissa vuotuisissa sopimuksissaan kattaakseen kasvavat tuotantokustannukset. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan voitot olivat hyvin pienet vuonna 2020, ja sen toiminta muuttui tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(147)

Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonalalla ei ollut vuosittaisista sopimuksista huolimatta vaikeuksia myydä hinnoilla, jotka kattoivat sen tuotantokustannukset vuosina 2018 ja 2019, jolloin Marokosta ei tullut tuontia. Kun tuonti kuitenkin alkoi vuonna 2020 ja kasvoi merkittävästi tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei enää pystynyt tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi mukauttamaan myyntihintojaan riittävästi uusimmissa vuotuisissa sopimuksissaan kattaakseen kasvavat tuotantokustannukset. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan voitot olivat hyvin pienet vuonna 2020, ja sen toiminta muuttui tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla.

| (148) | Raaka-ainekustannusten nousun ja vuotuisista sopimuksista johtuvan myyntihintojen nousun välinen viive ei näin ollen vaikuttanut estävän unionin tuotannonalaa mukauttamasta myyntihintojaan kasvaviin tuotantokustannuksiin tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että myyntihintojen vahvistaminen vuosittaisissa sopimuksissa ei heikentänyt syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välillä. |
| --- | --- |

(148)

Raaka-ainekustannusten nousun ja vuotuisista sopimuksista johtuvan myyntihintojen nousun välinen viive ei näin ollen vaikuttanut estävän unionin tuotannonalaa mukauttamasta myyntihintojaan kasvaviin tuotantokustannuksiin tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että myyntihintojen vahvistaminen vuosittaisissa sopimuksissa ei heikentänyt syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välillä.

5.2.5   Kulutus

Kulutus

| (149) | Käyttäjät väittivät, että alumiinipyörien unionin markkinoiden supistuminen aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(149)

Käyttäjät väittivät, että alumiinipyörien unionin markkinoiden supistuminen aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (150) | Kuten johdanto-osan 139 kappaleessa mainitaan, unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 13 miljoonaa kappaletta eli 17 prosenttia. Unionin myyntiluvut kuvastavat unionin kulutuksen suuntausta. Kun kulutus elpyi tutkimusajanjaksolla ja kasvoi 8 prosenttia vuoteen 2020 verrattuna, unionin tuotannonala ei saanut siitä kuitenkaan hyötyä Marokosta tulevan tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,9 prosenttiyksikköä vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 71,7 prosentista 68,8 prosenttiin, kun taas Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 129 prosenttia vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1,7 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pikemminkin alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hinnankorotusten estyminen kuin tuotantomäärien väheneminen kulutuksen vähenemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(150)

Kuten johdanto-osan 139 kappaleessa mainitaan, unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 13 miljoonaa kappaletta eli 17 prosenttia. Unionin myyntiluvut kuvastavat unionin kulutuksen suuntausta. Kun kulutus elpyi tutkimusajanjaksolla ja kasvoi 8 prosenttia vuoteen 2020 verrattuna, unionin tuotannonala ei saanut siitä kuitenkaan hyötyä Marokosta tulevan tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,9 prosenttiyksikköä vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 71,7 prosentista 68,8 prosenttiin, kun taas Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 129 prosenttia vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1,7 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pikemminkin alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hinnankorotusten estyminen kuin tuotantomäärien väheneminen kulutuksen vähenemisen vuoksi.

| (151) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että markkinakysynnän 17 prosentin supistumista ei voitu pitää sellaisena vahinkoa aiheuttavana tekijänä, joka lieventäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(151)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että markkinakysynnän 17 prosentin supistumista ei voitu pitää sellaisena vahinkoa aiheuttavana tekijänä, joka lieventäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (152) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samaan aikaan, kun asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan alumiinipyörien tuonnin määrä kasvoi. |
| --- | --- |

(152)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samaan aikaan, kun asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan alumiinipyörien tuonnin määrä kasvoi.

| (153) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Huomioon otettiin muista kolmansista maista tulevan tuonnin, covid-19-pandemian, tuotantokustannusten kehityksen, unionin tuotannonalan vientituloksen ja monivuotisten sopimusten vaikutus. |
| --- | --- |

(153)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Huomioon otettiin muista kolmansista maista tulevan tuonnin, covid-19-pandemian, tuotantokustannusten kehityksen, unionin tuotannonalan vientituloksen ja monivuotisten sopimusten vaikutus.

| (154) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä.

6.   TOIMENPITEIDEN TASO

TOIMENPITEIDEN TASO

| (155) | Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(155)

Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1   Vahinkomarginaali

Vahinkomarginaali

| (156) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(156)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

| (157) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

| (158) | Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattaisi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio otti huomioon otokseen valittujen unionin tuottajien voitot ennen kuin Marokosta tuleva epäterve tuonti kiihtyi ja alkoi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen voittomarginaali määritettiin 7,9 prosentiksi, joka vastaa unionin tuotannonalan vuosina 2018–2019 saavuttamaa keskimääräistä voittoa. |
| --- | --- |

(158)

Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattaisi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio otti huomioon otokseen valittujen unionin tuottajien voitot ennen kuin Marokosta tuleva epäterve tuonti kiihtyi ja alkoi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen voittomarginaali määritettiin 7,9 prosentiksi, joka vastaa unionin tuotannonalan vuosina 2018–2019 saavuttamaa keskimääräistä voittoa.

| (159) | Unionin tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että sen investointien, tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin taso tarkastelujaksolla olisi ollut korkeampi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Unionin tuotannonalan väitteiden todettiin olevan perusteltuja. Ottaakseen tämän huomioon tavoitevoitossa komissio laski tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toteutuneiden investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten (unionin tuotannonalan toimittamien ja komission todentamien tietojen perusteella) sekä tarkastelujaksolla toteutuneiden tosiasiallisten investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten erotuksen. Ero ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta oli 0,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(159)

Unionin tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että sen investointien, tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin taso tarkastelujaksolla olisi ollut korkeampi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Unionin tuotannonalan väitteiden todettiin olevan perusteltuja. Ottaakseen tämän huomioon tavoitevoitossa komissio laski tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toteutuneiden investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten (unionin tuotannonalan toimittamien ja komission todentamien tietojen perusteella) sekä tarkastelujaksolla toteutuneiden tosiasiallisten investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten erotuksen. Ero ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta oli 0,4 prosenttia.

| (160) | Tämä 0,4 prosentin osuus lisättiin johdanto-osan 158 kappaleessa mainittuun 7,9 prosentin perusvoittoon, minkä tuloksena saatiin 8,3 prosentin tavoitevoitto. |
| --- | --- |

(160)

Tämä 0,4 prosentin osuus lisättiin johdanto-osan 158 kappaleessa mainittuun 7,9 prosentin perusvoittoon, minkä tuloksena saatiin 8,3 prosentin tavoitevoitto.

| (161) | Viimeisenä komissio arvioi perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti kustannukset, jotka unionin tuotannonalalle koituvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILOn yleissopimuksista, 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana. Käytettävissä olevan näytön perusteella komissio vahvisti lisäkustannuksiksi 0,5 euroa/kappale. Nämä lisäkustannukset lisättiin edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. |
| --- | --- |

(161)

Viimeisenä komissio arvioi perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti kustannukset, jotka unionin tuotannonalalle koituvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILOn yleissopimuksista, 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana. Käytettävissä olevan näytön perusteella komissio vahvisti lisäkustannuksiksi 0,5 euroa/kappale. Nämä lisäkustannukset lisättiin edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.

| (162) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaksi painotetuksi keskimääräiseksi hinnaksi 55,9 euroa/kappale soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain. |
| --- | --- |

(162)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaksi painotetuksi keskimääräiseksi hinnaksi 55,9 euroa/kappale soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain.

| (163) | Seuraavaksi komissio määritti vahinkomarginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien marokkolaisten tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(163)

Seuraavaksi komissio määritti vahinkomarginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien marokkolaisten tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (164) | Vahingon korjaava taso määritellään ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. johdanto-osan 73 kappale).








  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) | Vahinkomarginaali (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marokko | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Kaikki muut yritykset | 16,5 | 51,6 |

(164)

Vahingon korjaava taso määritellään ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. johdanto-osan 73 kappale).

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Vahinkomarginaali (%)

Marokko

Hands

8,0

44,0

Kaikki muut yritykset

16,5

51,6

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (165) | Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus on positiivinen unionin tuottajien kannalta, koska toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi. Sen vuoksi unionin tuotannonala palaisi kestävään tilanteeseen, jolloin se voisi tehdä tulevia investointeja erityisesti noudattaakseen ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(165)

Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus on positiivinen unionin tuottajien kannalta, koska toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi. Sen vuoksi unionin tuotannonala palaisi kestävään tilanteeseen, jolloin se voisi tehdä tulevia investointeja erityisesti noudattaakseen ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaatimuksia.

| (166) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala kärsii edelleen merkittävästä vahingosta, ja sen taloudellisen tilanteen odotetaan heikkenevän entisestään erityisesti kannattavuuden, investointien tuoton ja kassavirran osalta, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson jälkeen jatkunut polkumyyntituonnin lisääntyminen asianomaisesta maasta, mikä uhkaa sen elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(166)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala kärsii edelleen merkittävästä vahingosta, ja sen taloudellisen tilanteen odotetaan heikkenevän entisestään erityisesti kannattavuuden, investointien tuoton ja kassavirran osalta, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson jälkeen jatkunut polkumyyntituonnin lisääntyminen asianomaisesta maasta, mikä uhkaa sen elinkelpoisuutta.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (167) | Tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Yksikään niistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(167)

Tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Yksikään niistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (168) | Käyttäjistä yhteistyössä toimi kaksi autonvalmistajaa ja niiden järjestö ACEA. |
| --- | --- |

(168)

Käyttäjistä yhteistyössä toimi kaksi autonvalmistajaa ja niiden järjestö ACEA.

| (169) | Autonvalmistajat ovat alumiinipyörien unionin tuotannonalan asiakkaita. Ne hankkivat jo noin 70 prosenttia tarvitsemistaan alumiinipyöristä unionin tuotannonalalta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla 3,9 prosenttia ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus 25,5 prosenttia ja sen hintataso oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan. Näin ollen autonvalmistajilla on unionin tuotannonalan ja Marokon lisäksi myös muita hankintalähteitä. Tämän vahvisti myös se, että alumiinipyörien ostot Marokosta muodostivat noin 30 prosenttia kahden käyttäjän alumiinipyörien kokonaisostoista tutkimusajanjaksolla. Kyselyvastauksen toimittaneiden kahden käyttäjän tietojen perusteella alumiinipyörien osuus niiden tuotantokustannuksista oli noin 0,5 prosenttia. Näin ollen komissio päätteli alustavasti, että alumiinipyöriä koskevien toimenpiteiden vaikutus autonvalmistajiin on vähäinen. |
| --- | --- |

(169)

Autonvalmistajat ovat alumiinipyörien unionin tuotannonalan asiakkaita. Ne hankkivat jo noin 70 prosenttia tarvitsemistaan alumiinipyöristä unionin tuotannonalalta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla 3,9 prosenttia ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus 25,5 prosenttia ja sen hintataso oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan. Näin ollen autonvalmistajilla on unionin tuotannonalan ja Marokon lisäksi myös muita hankintalähteitä. Tämän vahvisti myös se, että alumiinipyörien ostot Marokosta muodostivat noin 30 prosenttia kahden käyttäjän alumiinipyörien kokonaisostoista tutkimusajanjaksolla. Kyselyvastauksen toimittaneiden kahden käyttäjän tietojen perusteella alumiinipyörien osuus niiden tuotantokustannuksista oli noin 0,5 prosenttia. Näin ollen komissio päätteli alustavasti, että alumiinipyöriä koskevien toimenpiteiden vaikutus autonvalmistajiin on vähäinen.

| (170) | ACEA väitti, että Marokosta tuleva tuonti vastasi unionin autonvalmistajien strategisiin tarpeisiin, joita alumiinipyörien unionin tuottajat eivät pysty täyttämään, koska viimeksi mainitut ovat tietoisesti päättäneet olla lisäämättä tuotantokapasiteettiaan. Näin ollen autonvalmistajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin monipuolistaa hankintojaan, muun muassa tukeutumalla eri tuontilähteisiin. |
| --- | --- |

(170)

ACEA väitti, että Marokosta tuleva tuonti vastasi unionin autonvalmistajien strategisiin tarpeisiin, joita alumiinipyörien unionin tuottajat eivät pysty täyttämään, koska viimeksi mainitut ovat tietoisesti päättäneet olla lisäämättä tuotantokapasiteettiaan. Näin ollen autonvalmistajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin monipuolistaa hankintojaan, muun muassa tukeutumalla eri tuontilähteisiin.

| (171) | Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa mainitaan, unionin alumiinipyörien tuotannonala on autonvalmistajien tavarantoimittaja, ja niiden toiminta riippuu näiden suurten yritysten myöntämistä tarjouskilpailuista. Alumiinipyörien toimittajien nimeäminen ja siten pyörien todelliset toimitukset tapahtuvat vuosia ennen autontuotantoa, minkä pitäisi antaa alumiinipyörien tuotannonalalle aikaa mukauttaa teollista tuotantoaan. Unionin alumiinipyörien tuotannonala voisi tarvittaessa lisätä kapasiteettiaan suhteellisen lyhyellä varoitusajalla, koska vaaditut investoinnit eivät ei koske uuneja tai maalauskoppeja vaan valukoneita, jotka voidaan asentaa helposti. Näin ollen jos alumiinipyörien unionin tuottajat eivät investoineet lisätuotantokapasiteettiin, se johtui pikemminkin siitä, että niillä ei ollut riittävästi tulevia sopimuksia autonvalmistajien kanssa. Unionin tuotannonalalla ei ollut siten riittävää kannustinta investoida lisäkapasiteettiin, koska sen tuotannon kysynnässä ei ollut ennakoitavaa kasvua. Unionin kulutus oli 64,31 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kokonaiskapasiteetti oli 61,29 miljoonaa kappaletta, kun taas unionin kokonaistuotanto oli 48,75 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja unionin tuotannonalan vienti 2,71 miljoonaa kappaletta. Unionin tuotannonalalla on siten riittävästi tuotantokapasiteettia, jotta se voi kattaa lähes kokonaan alumiinipyörien kysynnän unionissa. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(171)

Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa mainitaan, unionin alumiinipyörien tuotannonala on autonvalmistajien tavarantoimittaja, ja niiden toiminta riippuu näiden suurten yritysten myöntämistä tarjouskilpailuista. Alumiinipyörien toimittajien nimeäminen ja siten pyörien todelliset toimitukset tapahtuvat vuosia ennen autontuotantoa, minkä pitäisi antaa alumiinipyörien tuotannonalalle aikaa mukauttaa teollista tuotantoaan. Unionin alumiinipyörien tuotannonala voisi tarvittaessa lisätä kapasiteettiaan suhteellisen lyhyellä varoitusajalla, koska vaaditut investoinnit eivät ei koske uuneja tai maalauskoppeja vaan valukoneita, jotka voidaan asentaa helposti. Näin ollen jos alumiinipyörien unionin tuottajat eivät investoineet lisätuotantokapasiteettiin, se johtui pikemminkin siitä, että niillä ei ollut riittävästi tulevia sopimuksia autonvalmistajien kanssa. Unionin tuotannonalalla ei ollut siten riittävää kannustinta investoida lisäkapasiteettiin, koska sen tuotannon kysynnässä ei ollut ennakoitavaa kasvua. Unionin kulutus oli 64,31 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kokonaiskapasiteetti oli 61,29 miljoonaa kappaletta, kun taas unionin kokonaistuotanto oli 48,75 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja unionin tuotannonalan vienti 2,71 miljoonaa kappaletta. Unionin tuotannonalalla on siten riittävästi tuotantokapasiteettia, jotta se voi kattaa lähes kokonaan alumiinipyörien kysynnän unionissa. Näin ollen väite hylättiin.

| (172) | ACEA väitti, että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei täyttänyt autonvalmistajien asettamia käyttämättömän kapasiteetin vaatimuksia (unionin tuotannonala ilmoitti kapasiteetin käyttöasteen olevan korkea eli yli 95 prosenttia) ja pakotti autonvalmistajat monipuolistamaan hankintojaan, erityisesti Marokosta. |
| --- | --- |

(172)

ACEA väitti, että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei täyttänyt autonvalmistajien asettamia käyttämättömän kapasiteetin vaatimuksia (unionin tuotannonala ilmoitti kapasiteetin käyttöasteen olevan korkea eli yli 95 prosenttia) ja pakotti autonvalmistajat monipuolistamaan hankintojaan, erityisesti Marokosta.

| (173) | Komissio totesi, ettei esitetty näyttöä siitä, että alumiinipyörien unionin tuotannonala olisi menettänyt tarjouskilpailuja tuotantokapasiteettiinsa liittyvän ongelman vuoksi tai että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan alumiinipyöriä autonvalmistajien kaupallisten tilausten jälkeen. Tutkimusajanjaksolle vahvistettu kapasiteetin käyttöaste oli 80 prosenttia. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(173)

Komissio totesi, ettei esitetty näyttöä siitä, että alumiinipyörien unionin tuotannonala olisi menettänyt tarjouskilpailuja tuotantokapasiteettiinsa liittyvän ongelman vuoksi tai että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan alumiinipyöriä autonvalmistajien kaupallisten tilausten jälkeen. Tutkimusajanjaksolle vahvistettu kapasiteetin käyttöaste oli 80 prosenttia. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (174) | ACEA väitti, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat häirinneet toimitusketjuja ja että covid-19-pandemia on koetellut autonvalmistajia täysimääräisesti, sillä vuonna 2019 menetettiin yhteensä 4,2 miljoonaa ajoneuvoa eli 22,9 prosenttia unionin tuotannosta. Autonvalmistajien kannattavuus heikkeni. Tämä vaikutti myös autoteollisuuden tavarantoimittajiin. |
| --- | --- |

(174)

ACEA väitti, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat häirinneet toimitusketjuja ja että covid-19-pandemia on koetellut autonvalmistajia täysimääräisesti, sillä vuonna 2019 menetettiin yhteensä 4,2 miljoonaa ajoneuvoa eli 22,9 prosenttia unionin tuotannosta. Autonvalmistajien kannattavuus heikkeni. Tämä vaikutti myös autoteollisuuden tavarantoimittajiin.

| (175) | Komissio totesi, että useimmat autonvalmistajat ilmoittivat voitoistaan tilivuodelta 2021, jonka voitot ylittivät aiempina vuosina ilmoitetun tavanomaisen prosenttiosuuden (21). |
| --- | --- |

(175)

Komissio totesi, että useimmat autonvalmistajat ilmoittivat voitoistaan tilivuodelta 2021, jonka voitot ylittivät aiempina vuosina ilmoitetun tavanomaisen prosenttiosuuden (21).

21

| (176) | Asiakirja-aineistossa ei ole muita tietoja, joiden perusteella toimenpiteillä olisi niin huomattava negatiivinen vaikutus käyttäjiin, että se olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(176)

Asiakirja-aineistossa ei ole muita tietoja, joiden perusteella toimenpiteillä olisi niin huomattava negatiivinen vaikutus käyttäjiin, että se olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (177) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli alustavasti siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa. |
| --- | --- |

(177)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli alustavasti siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.

8.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (178) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(178)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (179) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:







  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokko | HANDS 8 SA. | 8,0  % |
| Kaikki muut yritykset | 16,5  % |

(179)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Marokko

HANDS 8 SA.

8,0  %

Kaikki muut yritykset

16,5  %

| (180) | Tässä asetuksessa yhdelle yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(180)

Tässä asetuksessa yhdelle yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (181) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(181)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (182) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(182)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (183) | Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(183)

Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (184) | Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(184)

Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

| (185) | Alumiinipyöriä koskevat tilastotiedot ilmaistaan usein kappalemäärinä. Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (22) liitteessä I vahvistetussa yhdistetyssä nimikkeistössä ei kuitenkaan määritellä alumiinipyörille tällaista lisäpaljousyksikköä. Sen vuoksi on tarpeen säätää, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen merkitään kilogrammoina tai tonneina ilmoitetun painon lisäksi kappalemäärä. |
| --- | --- |

(185)

Alumiinipyöriä koskevat tilastotiedot ilmaistaan usein kappalemäärinä. Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (22) liitteessä I vahvistetussa yhdistetyssä nimikkeistössä ei kuitenkaan määritellä alumiinipyörille tällaista lisäpaljousyksikköä. Sen vuoksi on tarpeen säätää, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen merkitään kilogrammoina tai tonneina ilmoitetun painon lisäksi kappalemäärä.

22

9.   KIRJAAMINEN

KIRJAAMINEN

| (186) | Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan, komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kirjaaminen toteutettiin, jotta olisi mahdollista kantaa tullit taannehtivasti perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(186)

Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan, komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kirjaaminen toteutettiin, jotta olisi mahdollista kantaa tullit taannehtivasti perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan nojalla.

| (187) | Alustavassa vaiheessa tehtyjen päätelmien perusteella tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(187)

Alustavassa vaiheessa tehtyjen päätelmien perusteella tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava.

| (188) | Menettelyn tässä vaiheessa ei ole tehty päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(188)

Menettelyn tässä vaiheessa ei ole tehty päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta.

10.   ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

| (189) | Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Ennakkoilmoituksen jälkeen toimitettuja huomautuksia, jotka koskevat tutkimuksen muita näkökohtia eivätkä liity laskelmien oikeellisuuteen, tarkastellaan tutkimuksen lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(189)

Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Ennakkoilmoituksen jälkeen toimitettuja huomautuksia, jotka koskevat tutkimuksen muita näkökohtia eivätkä liity laskelmien oikeellisuuteen, tarkastellaan tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.

11.   LOPPUSÄÄNNÖS

LOPPUSÄÄNNÖS

| (190) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission kanssa vahvistetussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(190)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission kanssa vahvistetussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (191) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(191)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Marokosta peräisin olevia, nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokko | HANDS 8 SA. | 8,0  % | C873 |
| Kaikki muut yritykset | 16,5  % | C999 |

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Marokko

HANDS 8 SA.

8,0  %

C873

Kaikki muut yritykset

16,5  %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote), (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Marokossa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Esitettäessä 1 artiklassa mainitusta tuotteesta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus tuotujen tuotteiden kappalemäärä merkitään ilmoituksen asianomaiseen kenttään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdistetyssä nimikkeistössä määritellyn lisäpaljousyksikön soveltamista.

6.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

2.   Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutkii tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

3 artikla

1.   Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/934 1 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

2.   Kerätyt tiedot tuotteista, jotka tulivat EU:hun kulutettaviksi enintään 90 päivää ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on säilytettävä lopullisten toimenpiteiden voimaantuloon asti tai tämän menettelyn päättämiseen asti.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 464, 17.11.2021, s. 19).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/934, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 162, 17.6.2022, s. 27).

3

(4)  Komissio, Polkumyyntiä koskevan valituksen tekeminen – Opas, s. 7–8, mutta myös s. 13, s. 27, s. 29, s. 52, s. 59 ja 67; saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112297.pdf.

4

(5)  Sama kuin edellä, s. 3.

5

(6)  Ks. valituksen 108 kohta ja liite D2.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

7

(8)  Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa selitetään, unionin tuottajien ja kahden käyttäjän nimiä ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä.

8

(9)  
  EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  
  EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

10

(11)  Henri-Louis Vedie, ”
  L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique
  ”, Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, marraskuu 2020 (https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

(12)  Esimerkiksi Renault-konsernin Tangierissa tapahtuneesta tuotannosta yli 95 prosenttia meni vientiin (https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  

  ”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nro 4294, s. 117–121.

13

”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”,

(14)  

  ”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nro 4294, s. 117–121, sellaisena kuin se muutettuna lailla 14.21, jolla muutetaan termi
  ”zone franche”
  termiksi
  ”zone d’accélération industrielle”
  . Ks. myös
  ”Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”
  .

14

”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”,

”zone franche”

”zone d’accélération industrielle”

”Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”

(15)  EC – Anti-dumping duties on imports of cotton-type bed linen from India (WT/DS141/R, 30.10.2000, 74–77 kohta).

15

(16)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 29, 20.1.2022, s. 34).

16

(17)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, annettu 23. tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 18, 24.1.2017, s. 1).

17

(18)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109.

18

(19)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 282, 28.10.2010, s. 1).

19

(20)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, kappale 169.

20

(21)  Asiakirja-aineistoon liitetty muistio joidenkin autonvalmistajien julkaisemista vuotta 2021 koskevista vuosikertomuksiin.

21

(22)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87 annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1)

22

---

PÄÄTÖKSET

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/142

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1222,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Lissabonin erityisliiton yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni, jäljempänä ’unioni’, on sopimuspuolena alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjassa (1), jäljempänä ’Geneven asiakirja’, joka tuli voimaan 26 päivänä helmikuuta 2020. Geneven asiakirjan 21 artiklan mukaan sen sopimuspuolet ovat alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyllä Lissabonin sopimuksella, jäljempänä ’Lissabonin sopimus’ perustetun erityisliiton, jäljempänä ’Lissabonin liitto’, jäseniä. Geneven asiakirjan 22 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaan Lissabonin liiton yleiskokous muuttaa Geneven asiakirjaa koskevia täytäntöönpanomääräyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni, jäljempänä ’unioni’, on sopimuspuolena alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjassa (1), jäljempänä ’Geneven asiakirja’, joka tuli voimaan 26 päivänä helmikuuta 2020. Geneven asiakirjan 21 artiklan mukaan sen sopimuspuolet ovat alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyllä Lissabonin sopimuksella, jäljempänä ’Lissabonin sopimus’ perustetun erityisliiton, jäljempänä ’Lissabonin liitto’, jäseniä. Geneven asiakirjan 22 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaan Lissabonin liiton yleiskokous muuttaa Geneven asiakirjaa koskevia täytäntöönpanomääräyksiä.

| (2) | Geneven asiakirjan voimaantulo on tuonut esiin tarpeen harkita muutoksia alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Lissabonin sopimuksen ja Geneven asiakirjaa koskeviin yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin, jäljempänä ’yhteiset täytäntöönpanomääräykset’, jotta voidaan yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Lissabonin järjestelmän, jäljempänä ’Lissabonin järjestelmä’, menettelyjä ja tarjota lisäselkeyttä Lissabonin järjestelmän käyttäjille. |
| --- | --- |

(2)

Geneven asiakirjan voimaantulo on tuonut esiin tarpeen harkita muutoksia alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Lissabonin sopimuksen ja Geneven asiakirjaa koskeviin yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin, jäljempänä ’yhteiset täytäntöönpanomääräykset’, jotta voidaan yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Lissabonin järjestelmän, jäljempänä ’Lissabonin järjestelmä’, menettelyjä ja tarjota lisäselkeyttä Lissabonin järjestelmän käyttäjille.

| (3) | Lissabonin liiton yleiskokousta pyydetään hyväksymään 14–22 päivänä heinäkuuta 2022 pidettävässä Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) yleiskokouksessa muutoksia Lissabonin sopimusta Geneven asiakirjaa koskeviin yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonin liiton yleiskokousta pyydetään hyväksymään 14–22 päivänä heinäkuuta 2022 pidettävässä Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) yleiskokouksessa muutoksia Lissabonin sopimusta Geneven asiakirjaa koskeviin yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin.

| (4) | Genevessä 14–16 päivänä kesäkuuta 2022 pidetyssä neljännessä kokouksessaan Lissabonin järjestelmän kehittämistä käsittelevä työryhmä, jäljempänä ’Lissabonin työryhmä’, suositti Lissabonin liiton yleiskokoukselle, että yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin hyväksyttäisiin useita WIPOn sihteeristön ehdottamia ja Lissabonin työryhmän tarkistamia muutoksia. |
| --- | --- |

(4)

Genevessä 14–16 päivänä kesäkuuta 2022 pidetyssä neljännessä kokouksessaan Lissabonin järjestelmän kehittämistä käsittelevä työryhmä, jäljempänä ’Lissabonin työryhmä’, suositti Lissabonin liiton yleiskokoukselle, että yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin hyväksyttäisiin useita WIPOn sihteeristön ehdottamia ja Lissabonin työryhmän tarkistamia muutoksia.

| (5) | Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 7 olevan 4 kohdan a alakohtaan ehdotetulla muutoksella varmistetaan, että ainoastaan säännössä 5 olevaa 2 kohtaa koskeviin muutoksiin sovelletaan säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohdassa täsmennettyä maksua, kun on kyse alkuperänimityksen siirrosta Lissabonin sopimuksesta Geneven asiakirjaan. Kyseinen mukauttaminen helpottaisi Lissabonin sopimuksen osapuolina olevien valtioiden liittymistä Geneven asiakirjaan. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 7 olevan 4 kohdan a alakohtaan ehdotetulla muutoksella varmistetaan, että ainoastaan säännössä 5 olevaa 2 kohtaa koskeviin muutoksiin sovelletaan säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohdassa täsmennettyä maksua, kun on kyse alkuperänimityksen siirrosta Lissabonin sopimuksesta Geneven asiakirjaan. Kyseinen mukauttaminen helpottaisi Lissabonin sopimuksen osapuolina olevien valtioiden liittymistä Geneven asiakirjaan.

| (6) | Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohtaan ehdotetulla muutoksella rajataan useista samassa pyynnössä esitetyistä muutoksista perittävä maksu 800 Sveitsin frangiin. Tämä voisi lisätä Lissabonin järjestelmän houkuttavuutta ja säilyttää samalla sen rahoituksen kestävyyden. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohtaan ehdotetulla muutoksella rajataan useista samassa pyynnössä esitetyistä muutoksista perittävä maksu 800 Sveitsin frangiin. Tämä voisi lisätä Lissabonin järjestelmän houkuttavuutta ja säilyttää samalla sen rahoituksen kestävyyden.

| (7) | Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 9 olevan 1 kohdan c alakohtaan ehdotetulla muutoksella selvennetään, että määräyksessä vahvistettua yleistä periaatetta sovelletaan kaikkiin kieltäytymisiin, jotka on saatu säännössä 9 olevan 1 kohdan b alakohdan, jota olisi luettava yhdessä säännössä 9 olevan 1 kohdan c alakohdan kanssa, mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 9 olevan 1 kohdan c alakohtaan ehdotetulla muutoksella selvennetään, että määräyksessä vahvistettua yleistä periaatetta sovelletaan kaikkiin kieltäytymisiin, jotka on saatu säännössä 9 olevan 1 kohdan b alakohdan, jota olisi luettava yhdessä säännössä 9 olevan 1 kohdan c alakohdan kanssa, mukaisesti.

| (8) | Yhteisten täytäntöönpanomääräysten 15 artiklan 1 kohdan i ja ii alakohtaan ehdotetuilla muutoksilla yksinkertaistetaan menettelyä, joka koskee WIPOn kansainväliselle toimistolle esitettyä muutospyyntöä. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisten täytäntöönpanomääräysten 15 artiklan 1 kohdan i ja ii alakohtaan ehdotetuilla muutoksilla yksinkertaistetaan menettelyä, joka koskee WIPOn kansainväliselle toimistolle esitettyä muutospyyntöä.

| (9) | Säännössä 15 artiklan olevan 1 kohdan vi alakohdan ehdotetulla poistamisella ja yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 16 olevan 2 kohdan muuttamisella varmistetaan, että kun kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohtaan liittyvän luopumisen peruuttaminen, joka koskee sellaiseen vaatimukseen liittyvää sääntöjenvastaisuutta, joka perustuu säännössä 5 olevan 3 tai 4 kohdan tai Geneven asiakirjan 7 artiklan 4 kohdan nojalla tehtyyn ilmoitukseen, muutoksesta ei tarvitse maksaa maksua. Jos kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohtaan liittyvä luopuminen, luopumisen peruuttamisen edellytyksenä on sääntöjenvastaisuuden korjaaminen. |
| --- | --- |

(9)

Säännössä 15 artiklan olevan 1 kohdan vi alakohdan ehdotetulla poistamisella ja yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 16 olevan 2 kohdan muuttamisella varmistetaan, että kun kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohtaan liittyvän luopumisen peruuttaminen, joka koskee sellaiseen vaatimukseen liittyvää sääntöjenvastaisuutta, joka perustuu säännössä 5 olevan 3 tai 4 kohdan tai Geneven asiakirjan 7 artiklan 4 kohdan nojalla tehtyyn ilmoitukseen, muutoksesta ei tarvitse maksaa maksua. Jos kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohtaan liittyvä luopuminen, luopumisen peruuttamisen edellytyksenä on sääntöjenvastaisuuden korjaaminen.

| (10) | Täytäntöönpanosääntöihin ehdotettujen muutosten olisi tultava voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023, ja niillä olisi yksinkertaistettava ja virtaviivaistettava Lissabonin järjestelmän menettelyjä ja tarjottava lisäselkeyttä sen käyttäjille, mikä on Lissabonin järjestelmän käyttäjien, edunsaajien ja sidosryhmien edun mukaista unionissa. |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanosääntöihin ehdotettujen muutosten olisi tultava voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023, ja niillä olisi yksinkertaistettava ja virtaviivaistettava Lissabonin järjestelmän menettelyjä ja tarjottava lisäselkeyttä sen käyttäjille, mikä on Lissabonin järjestelmän käyttäjien, edunsaajien ja sidosryhmien edun mukaista unionissa.

| (11) | Unionin olisi sen vuoksi tuettava kyseisten muutosten hyväksymistä. |
| --- | --- |

(11)

Unionin olisi sen vuoksi tuettava kyseisten muutosten hyväksymistä.

| (12) | Lisäksi puheenjohtaja otti huomioon valtuuskuntien Lissabonin työryhmän neljännessä kokouksessa ilmaisemat kannat yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 5 olevaan 4 kohtaan ja pyysi osana työryhmän kokouksen päätelmiä unionin edustustoa toimittamaan kirjallisen ehdotuksen hyvissä ajoin työryhmän seuraavassa kokouksessa käsiteltäväksi, |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi puheenjohtaja otti huomioon valtuuskuntien Lissabonin työryhmän neljännessä kokouksessa ilmaisemat kannat yhteisten täytäntöönpanomääräysten säännössä 5 olevaan 4 kohtaan ja pyysi osana työryhmän kokouksen päätelmiä unionin edustustoa toimittamaan kirjallisen ehdotuksen hyvissä ajoin työryhmän seuraavassa kokouksessa käsiteltäväksi,

| (13) | On aiheellista vahvistaa Lissabonin liiton yleiskokouksessa unionin puolesta otettava kanta, |
| --- | --- |

(13)

On aiheellista vahvistaa Lissabonin liiton yleiskokouksessa unionin puolesta otettava kanta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

WIPOn yleiskokouksen yhteydessä 14–22 päivänä heinäkuuta 2022 pidettävässä Lissabonin liiton kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea yhteisten täytäntöönpanomääräysten muutosten hyväksymistä tämän päätöksen liitteessä olevassa 1 jaksossa vahvistetun mukaisesti.

Unionin edustajat voivat myös hyväksyä muutoksia ehdotettuihin muutoksiin sillä edellytyksellä, että niiden sisältö ei merkittävästi muutu.

Unioni toimittaa Lissabonin työryhmän seuraavan kokouksen valmistelua varten WIPOn sihteeristölle kirjallisen ehdotuksen, jossa ehdotetaan muutoksia yhteisten täytäntöönpanomääräysten sääntöön 5 ja joka esitetään tämän päätöksen liitteessä olevassa 2 jaksossa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2019/1754, annettu 7 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (EUVL L 271, 24.10.2019, s. 12).

1

---

LIITE

1 jakso:

EHDOTETUT MUUTOKSET alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä tehtyä Lissabonin sopimusta sekä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaa koskeviin yhteisiin täytäntöönpanomääräyksiin

Ehdotetut muutokset, joita Lissabonin järjestelmän kehittämistä käsittelevä WIPOn työryhmä suosittaa Lissabonin liiton hyväksyttäväksi vuoden 2022 WIPOn yleiskokousten puitteissa, ovat seuraavat:

Korvataan otsikossa ilmaisu ”sellaisena kuin se on voimassa 8 päivänä joulukuuta 2021
  ” ilmaisulla ”sellaisena kuin se on voimassa 1 päivänä tammikuuta 2023
  ”.

II luku

Hakemus ja kansainvälinen rekisteröinti

Sääntö 7

Merkitseminen kansainväliseen rekisteriin

Geneven asiakirjan 29 artiklan 4 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano

Korvataan säännössä 7 olevan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

| ”a) | Jos vuoden 1967 asiakirjan sopimuspuolena oleva valtio ratifioi Geneven asiakirjan tai liittyy siihen, säännössä 5 olevaa 2–4 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin kansainvälisiin rekisteröinteihin tai alkuperänimityksiin, jotka ovat voimassa vuoden 1967 asiakirjan nojalla kyseisen valtion osalta. Kansainvälinen toimisto tarkastaa asianomaiselta toimivaltaiselta viranomaiselta kaikki muutokset, jotka tehdään ottaen huomioon säännössä 3 olevan 1 kohdan sekä säännössä 5 olevan 2–4 kohdan vaatimukset, niiden kirjaamiseksi Geneven asiakirjan nojalla, ja ilmoittaa näin toteutetuista kansainvälisistä rekisteröinneistä kaikille muille Geneven asiakirjan sopimuspuolille. Muutoksista, jotka koskevat säännössä 5 olevaa 2 kohtaa, peritään säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohdassa täsmennetty maksu.” |
| --- | --- |

”a)

Jos vuoden 1967 asiakirjan sopimuspuolena oleva valtio ratifioi Geneven asiakirjan tai liittyy siihen, säännössä 5 olevaa 2–4 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin kansainvälisiin rekisteröinteihin tai alkuperänimityksiin, jotka ovat voimassa vuoden 1967 asiakirjan nojalla kyseisen valtion osalta. Kansainvälinen toimisto tarkastaa asianomaiselta toimivaltaiselta viranomaiselta kaikki muutokset, jotka tehdään ottaen huomioon säännössä 3 olevan 1 kohdan sekä säännössä 5 olevan 2–4 kohdan vaatimukset, niiden kirjaamiseksi Geneven asiakirjan nojalla, ja ilmoittaa näin toteutetuista kansainvälisistä rekisteröinneistä kaikille muille Geneven asiakirjan sopimuspuolille. Muutoksista, jotka koskevat säännössä 5 olevaa 2 kohtaa, peritään säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohdassa täsmennetty maksu.”

Sääntö 8

Maksut

Maksujen määrä

Korvataan säännössä 8 olevan 1 kohdan ii alakohta seuraavasti:

| ”ii) | maksu kansainvälisen rekisteröinnin yhdestä muutoksesta3 – 500
  lisämaksu samassa pyynnössä esitetystä yhdestä tai useammasta lisämuutoksesta – 300” |
| --- | --- |

”ii)

maksu kansainvälisen rekisteröinnin yhdestä muutoksesta3 – 500

lisämaksu samassa pyynnössä esitetystä yhdestä tai useammasta lisämuutoksesta – 300”

Korvataan alaviite 3 seuraavasti:

| ”3 | Kun on kyse kansainvälisestä rekisteröinnistä, jossa viitataan maantieteelliseen alueeseen, joka sijaitsee Yhdistyneiden Kansakuntien laatiman luettelon mukaisessa vähiten kehittyneessä maassa, maksua alennetaan 50 prosenttiin määrätystä määrästä (pyöristettynä lähimpään täyteen lukuun). Tällaisessa tapauksessa peritään maksuna 500 Sveitsin frangia kansainvälisestä rekisteröinnistä, jossa viitataan vähiten kehittyneessä maassa sijaitsevaan maantieteelliseen alkuperäalueeseen, 250 Sveitsin frangia yhdestä muutoksesta kansainväliseen rekisteröintiin, jossa viitataan kehittyneessä maassa sijaitsevaan maantieteelliseen alkuperäalueeseen, sekä lisämaksuna 150 Sveitsin frangia samassa pyynnössä esitetystä yhdestä tai useammasta lisämuutoksesta. Näitä maksujen alennuksia sovelletaan kolmen vuoden kuluttua Geneven asiakirjan voimaantulosta.” |
| --- | --- |

”3

III luku

III luku

Kansainvälisen rekisteröinnin hyväksymisestä kieltäytyminen ja muut kansainväliseen rekisteröintiin liittyvät toimet

Kansainvälisen rekisteröinnin hyväksymisestä kieltäytyminen ja muut kansainväliseen rekisteröintiin liittyvät toimet

Sääntö 9

Sääntö 9

Kieltäytyminen

Ilmoitus kansainväliselle toimistolle

Ilmoitus kansainväliselle toimistolle

Korvataan säännössä 9 olevan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

| ”c) | Toimivaltaisen viranomaisen katsotaan vastaanottaneen b alakohdassa tarkoitetun kansainvälistä rekisteröintiä koskevan ilmoituksen 20 päivän kuluttua ilmoituksessa ilmoitetusta päivästä, jollei a alakohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen ole toisin osoittanut.” |
| --- | --- |

”c)

Toimivaltaisen viranomaisen katsotaan vastaanottaneen b alakohdassa tarkoitetun kansainvälistä rekisteröintiä koskevan ilmoituksen 20 päivän kuluttua ilmoituksessa ilmoitetusta päivästä, jollei a alakohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen ole toisin osoittanut.”

Sääntö 15

Sääntö 15

Muutokset

Sallitut muutokset

Sallitut muutokset

Muutetaan säännössä 15 oleva 1 kohta seuraavasti:

| 1. | korvataan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | edunsaajiin tehtävä muutos, joka koostuu edunsaajan tai joidenkin edunsaajien lisäämisestä tai poistamisesta taikka edunsaajien tai Geneven asiakirjan 5 artiklan 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitetun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimen tai osoitteen muuttamisesta”; |
| --- | --- | --- |

1.

korvataan i alakohta seuraavasti:

”i)

edunsaajiin tehtävä muutos, joka koostuu edunsaajan tai joidenkin edunsaajien lisäämisestä tai poistamisesta taikka edunsaajien tai Geneven asiakirjan 5 artiklan 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitetun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimen tai osoitteen muuttamisesta”;

| 2. | poistetaan ii alakohta. |
| --- | --- |

2.

poistetaan ii alakohta.

| 3. | poistetaan vi alakohta. |
| --- | --- |

3.

poistetaan vi alakohta.

Sääntö 16

Sääntö 16

Suojelusta luopuminen

Luopumisen peruuttaminen

Luopumisen peruuttaminen

Muutetaan säännössä 16 oleva 2 kohta seuraavasti:

korvataan a alakohta seuraavasti:

| ”a) | Alkuperämaana olevan sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen tai Geneven asiakirjan 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa edunsaaja, kyseisen asiakirjan 5 artiklan 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitettu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai alkuperämaana olevan sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa peruuttaa kokonaan tai osittain kaikki luopumiset, mukaan lukien säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohdan mukainen luopuminen, edellyttäen että sääntöjenvastaisuus korjataan, kun kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohdan mukainen luopuminen.” |
| --- | --- |

”a)

Alkuperämaana olevan sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen tai Geneven asiakirjan 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa edunsaaja, kyseisen asiakirjan 5 artiklan 2 kohdan ii alakohdassa tarkoitettu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai alkuperämaana olevan sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa peruuttaa kokonaan tai osittain kaikki luopumiset, mukaan lukien säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohdan mukainen luopuminen, edellyttäen että sääntöjenvastaisuus korjataan, kun kyseessä on säännössä 6 olevan 1 kohdan d alakohdan mukainen luopuminen.”

2 jakso:

2 jakso:

Kirjallisessa ehdotuksessa, jossa ehdotetaan muutoksia yhteisten täytäntöönpanomääräysten sääntöön 5, omaksutaan seuraava linja:

II luku

II luku

Hakemus ja kansainvälinen rekisteröinti

Hakemus ja kansainvälinen rekisteröinti

Sääntö 5

Sääntö 5

Hakemusta koskevat vaatimukset

Poistetaan säännössä 5 oleva 4 kohta.

Perustelut:

Ehdotus, jolla poistetaan yhteisten täytäntöönpanomääräysten 5 säännön 4 kohta (Geneven asiakirjan mukainen hakemus – Allekirjoitus ja/tai käyttöaikomus), on perusteltu, koska allekirjoitusvaatimus on jo täyttynyt ja tarkastettu alkuperäisen rekisteröintiä koskevan hakemuksen yhteydessä. Ilmoitusvaatimukset, jotka koskevat käyttöaikomusta ja aikomusta valvoa käyttöä, ovat ristiriidassa alkuperänimitysten tai maantieteellisten merkintöjen peruselementtien kanssa. Alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä merkintöjä suojellaan kaikenlaiselta käytöltä, joka rikkoo tunnustettuja eritelmiä, siinäkin tapauksessa, ettei asianomaisia tuotteita pidetä kaupan maassa, jossa vilpillistä käyttöä havaitaan. Lisäksi niiden kansainvälinen rekisteröinti edellyttää joka tapauksessa niiden käytön valvontaa sen sopimuspuolen alueella, josta ne ovat peräisin.

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/147

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1223,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston hankkeista vapautuneiden varojen osoittamisesta Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman ruokaturvakriisin ja talouden häiriötilan johdosta toteutettavien toimien rahoittamiseen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (1), jäljempänä ’kymmenennen EKR:n sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 1 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (2), jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 1 artiklan 4 ja 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maailman ruokaturvatilanne heikkenee nopeasti Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena, ja monet ruokapulasta kärsivistä maista ovat vähiten kehittyneitä tai alhaisen tulotason maita. |
| --- | --- |

(1)

Maailman ruokaturvatilanne heikkenee nopeasti Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena, ja monet ruokapulasta kärsivistä maista ovat vähiten kehittyneitä tai alhaisen tulotason maita.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (3) perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa maantieteellisestä pilarista on jo ohjelmoitu 3 miljardia euroa. Tästä määrästä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille, jäljempänä ’AKT-maat’, on varattu 2,3 miljardia euroa maatalous-, ravitsemus-, vesihuolto- ja sanitaatiotoimien rahoittamiseen vuosina 2021–2024. Tarpeiden ja odotettavissa olevien seurausten laajuus huomioon ottaen olisi otettava käyttöön lisävaroja niiden kumppanimaiden tukemiseksi, jotka kärsivät tilanteesta eniten. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (3) perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa maantieteellisestä pilarista on jo ohjelmoitu 3 miljardia euroa. Tästä määrästä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille, jäljempänä ’AKT-maat’, on varattu 2,3 miljardia euroa maatalous-, ravitsemus-, vesihuolto- ja sanitaatiotoimien rahoittamiseen vuosina 2021–2024. Tarpeiden ja odotettavissa olevien seurausten laajuus huomioon ottaen olisi otettava käyttöön lisävaroja niiden kumppanimaiden tukemiseksi, jotka kärsivät tilanteesta eniten.

| (3) | Unioni on käyttänyt lähes kaikki humanitaarisen avun alkuperäiset määrärahat AKT-maiden ruokaturvan kohentamiseen ja siihen liittyviin tarpeisiin, jotka yksilöitiin ennen Venäjän hyökkäyssodan alkamista Ukrainassa. AKT-maiden poikkeuksellisen vaikean ruokaturvatilanteen vuoksi näitä varoja on täydennettävä tarkoituksenmukaisilla resursseilla, jotta voidaan vastata kasvaviin humanitaarisiin tarpeisiin ja varmistaa yhteistyön jatkuminen kriisivaiheesta vakaisiin, kehityksen mahdollistaviin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(3)

Unioni on käyttänyt lähes kaikki humanitaarisen avun alkuperäiset määrärahat AKT-maiden ruokaturvan kohentamiseen ja siihen liittyviin tarpeisiin, jotka yksilöitiin ennen Venäjän hyökkäyssodan alkamista Ukrainassa. AKT-maiden poikkeuksellisen vaikean ruokaturvatilanteen vuoksi näitä varoja on täydennettävä tarkoituksenmukaisilla resursseilla, jotta voidaan vastata kasvaviin humanitaarisiin tarpeisiin ja varmistaa yhteistyön jatkuminen kriisivaiheesta vakaisiin, kehityksen mahdollistaviin olosuhteisiin.

| (4) | Eurooppa-neuvosto kehotti 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota priorisoimaan maailmanlaajuista ruokaturvaa ja ruoan kohtuuhintaisuutta koskevan työn erityisesti tukemalla ruokaturvaa ja maataloutta Ukrainassa sekä kaikkein haavoittuvimmissa ja tilanteesta eniten kärsivissä kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto kehotti 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota priorisoimaan maailmanlaajuista ruokaturvaa ja ruoan kohtuuhintaisuutta koskevan työn erityisesti tukemalla ruokaturvaa ja maataloutta Ukrainassa sekä kaikkein haavoittuvimmissa ja tilanteesta eniten kärsivissä kolmansissa maissa.

| (5) | Eurooppa-neuvosto kehotti 30 ja 31 päivänä toukokuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota selvittämään mahdollisuutta ottaa käyttöön Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja tilanteesta eniten kärsivien kumppanimaiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Eurooppa-neuvosto kehotti 30 ja 31 päivänä toukokuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota selvittämään mahdollisuutta ottaa käyttöön Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja tilanteesta eniten kärsivien kumppanimaiden tukemiseksi.

| (6) | Neuvosto tuki 20 päivänä kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä Team Europe-toimintatapaa globaalin elintarviketurvan parantamiseksi ja pyysi komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita priorisoimaan taloudellista tukea globaalin elintarviketurvan edistämiseksi, mukaan lukien välittömät humanitaariset tarpeet, tarvittaessa taloudellinen ja tekninen apu elintarvikkeita vieville maille sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävät elintarvikejärjestelmät ja parempi paikallinen tuotanto häiriönsietokyvyn parantamiseksi, ja tutkimaan kaikkia käytettävissä olevia rahoituslähteitä, mukaan lukien Euroopan kehitysrahaston varojen mobilisointi. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto tuki 20 päivänä kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä Team Europe-toimintatapaa globaalin elintarviketurvan parantamiseksi ja pyysi komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita priorisoimaan taloudellista tukea globaalin elintarviketurvan edistämiseksi, mukaan lukien välittömät humanitaariset tarpeet, tarvittaessa taloudellinen ja tekninen apu elintarvikkeita vieville maille sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävät elintarvikejärjestelmät ja parempi paikallinen tuotanto häiriönsietokyvyn parantamiseksi, ja tutkimaan kaikkia käytettävissä olevia rahoituslähteitä, mukaan lukien Euroopan kehitysrahaston varojen mobilisointi.

| (7) | Lisäksi neuvosto korosti, että unionin on tärkeää osoittaa vahvaa solidaarisuutta nopeilla ja kattavilla toimilla, joiden pohjana on tehokas monenvälisyys ja jotka perustuvat 23 päivänä maaliskuuta 2022 annettuun komission tiedonantoon elintarviketurvan takaamisesta ja elintarvikejärjestelmien resilienssin vahvistamisesta ja elintarvikkeiden sekä maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävän FARM-aloitteen kolmeen pilariin – kauppa, solidaarisuus ja tuotanto – joihin Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti. Nämä toimet olisi kokonaisuudessaan sovitettava yhteen Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen kriisinhallintaryhmän (GCRG) ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten aloitteiden, erityisesti G7-maiden käynnistämän globaalin ruokaturva-allianssin kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi neuvosto korosti, että unionin on tärkeää osoittaa vahvaa solidaarisuutta nopeilla ja kattavilla toimilla, joiden pohjana on tehokas monenvälisyys ja jotka perustuvat 23 päivänä maaliskuuta 2022 annettuun komission tiedonantoon elintarviketurvan takaamisesta ja elintarvikejärjestelmien resilienssin vahvistamisesta ja elintarvikkeiden sekä maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävän FARM-aloitteen kolmeen pilariin – kauppa, solidaarisuus ja tuotanto – joihin Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti. Nämä toimet olisi kokonaisuudessaan sovitettava yhteen Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen kriisinhallintaryhmän (GCRG) ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten aloitteiden, erityisesti G7-maiden käynnistämän globaalin ruokaturva-allianssin kanssa.

| (8) | Monissa AKT-maissa vaikutukset ovat tuntuvia, ja kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n alaisista hankkeista vapautettujen varojen poikkeuksellinen käyttöönotto mahdollistaisi sen, että unioni ja sen jäsenvaltiot voivat tehostaa kriisin johdosta toteuttamiaan toimia kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimpiin ja tilanteesta eniten kärsiviin AKT-maihin. |
| --- | --- |

(8)

Monissa AKT-maissa vaikutukset ovat tuntuvia, ja kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n alaisista hankkeista vapautettujen varojen poikkeuksellinen käyttöönotto mahdollistaisi sen, että unioni ja sen jäsenvaltiot voivat tehostaa kriisin johdosta toteuttamiaan toimia kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimpiin ja tilanteesta eniten kärsiviin AKT-maihin.

| (9) | Kyseisillä varoilla olisi rahoitettava ruoantuotantoa ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä tukevia toimia, humanitaarista apua ja makrotaloudellista tukea makrotalouden vakauden varmistamiseksi, autettava finanssipoliittisen liikkumavaran palauttamista ja valuuttavarannon kasvattamista erityisesti monenvälisten elinten kautta. Varojen olisi sisällettävä yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetut tukimenot. |
| --- | --- |

(9)

Kyseisillä varoilla olisi rahoitettava ruoantuotantoa ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä tukevia toimia, humanitaarista apua ja makrotaloudellista tukea makrotalouden vakauden varmistamiseksi, autettava finanssipoliittisen liikkumavaran palauttamista ja valuuttavarannon kasvattamista erityisesti monenvälisten elinten kautta. Varojen olisi sisällettävä yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetut tukimenot.

| (10) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (4) 153 artiklan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä varoista ei käytetä uudelleen. |
| --- | --- |

(10)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (4) 153 artiklan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä varoista ei käytetä uudelleen.

| (11) | Koska yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 14 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tämä sopimus on voimassa niin pitkään kuin on tarpeen kaikkien AKT–EU-kumppanuussopimuksen perusteella rahoitettujen toimien toteuttamiseksi kokonaisuudessaan, tämän tulkitaan sisältävän nykyisen kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:sta vapautuneiden varojen poikkeuksellisen käyttöönoton sellaisten toimien rahoittamiseksi, joilla torjutaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttamaa ruokaturvakriisiä ja talouden häiriötilaa AKT-maissa. |
| --- | --- |

(11)

Koska yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 14 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tämä sopimus on voimassa niin pitkään kuin on tarpeen kaikkien AKT–EU-kumppanuussopimuksen perusteella rahoitettujen toimien toteuttamiseksi kokonaisuudessaan, tämän tulkitaan sisältävän nykyisen kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:sta vapautuneiden varojen poikkeuksellisen käyttöönoton sellaisten toimien rahoittamiseksi, joilla torjutaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttamaa ruokaturvakriisiä ja talouden häiriötilaa AKT-maissa.

| (12) | Varojen käytössä olisi noudatettava yhdenteentoista EKR:ään sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, joista säädetään neuvoston asetuksissa (EU) 2015/322 (5) ja (EU) 2018/1877 (6). |
| --- | --- |

(12)

Varojen käytössä olisi noudatettava yhdenteentoista EKR:ään sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, joista säädetään neuvoston asetuksissa (EU) 2015/322 (5) ja (EU) 2018/1877 (6).

| (13) | Uudelleen käytettävät kymmenennen EKR:n varat, joita ei ole aiemmin sidottu yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai vapautettu mainitun sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, säilyvät kymmenennen EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti kymmenennen EKR:n varoina. |
| --- | --- |

(13)

Uudelleen käytettävät kymmenennen EKR:n varat, joita ei ole aiemmin sidottu yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai vapautettu mainitun sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, säilyvät kymmenennen EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti kymmenennen EKR:n varoina.

| (14) | Uudelleen käytettävät yhdennentoista EKR:n varat, joita ei ole aiemmin sidottu tai vapautettu asetuksen (EU) 2018/1877 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti, säilyvät yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti yhdennentoista EKR:n varoina, |
| --- | --- |

(14)

Uudelleen käytettävät yhdennentoista EKR:n varat, joita ei ole aiemmin sidottu tai vapautettu asetuksen (EU) 2018/1877 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti, säilyvät yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti yhdennentoista EKR:n varoina,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Osoitetaan poikkeuksellisesti kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n hankkeista vapautuneista varoista enintään 600 000 000 euroa sellaisten toimien rahoittamiseen, joilla torjutaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttamaa ruokaturvakriisiä ja talouden häiriötilaa AKT-maissa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla varoilla olisi rahoitettava toimia tuen antamiseksi seuraavasti:

| — | enintään 350 000 000 euroa ruoantuotantoa ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä varten, |
| --- | --- |

—

enintään 350 000 000 euroa ruoantuotantoa ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä varten,

| — | enintään 150 000 000 euroa humanitaarista apua varten ja |
| --- | --- |

—

enintään 150 000 000 euroa humanitaarista apua varten ja

| — | enintään 100 000 000 euroa makrotaloudellista tukea varten. |
| --- | --- |

—

enintään 100 000 000 euroa makrotaloudellista tukea varten.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä enintään 488 000 000 euroa osoitetaan kymmenennestä EKR:stä ja enintään 112 000 000 euroa yhdennestätoista EKR:stä. Näistä varoista enintään 18 000 000 euroa osoitetaan komissiolle aiheutuviin tukimenoihin.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut varat käytetään rahoitussitoumuksiin noudattaen yhdenteentoista EKR:ään sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, joista säädetään asetuksissa (EU) 2015/322 ja (EU) 2018/1877.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  
  EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.

1

(2)  
  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

3

(4)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2015/322, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) 2018/1877, annettu 26 päivänä marraskuuta 2018, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta ja asetuksen (EU) 2015/323 kumoamisesta (EUVL L 307, 3.12.2018, s. 1).

6

---

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/150

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2022/1224,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2022,

EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2022/1179 kumoamisesta (ATALANTA/5/2022)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, 10 päivänä marraskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), jäljempänä 'EU:n joukkojen komentaja'. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), jäljempänä 'EU:n joukkojen komentaja'.

| (2) | PTK hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1179 (2), jolla kontra-amiraali Riccardo MARCHIÓ nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1179 (2), jolla kontra-amiraali Riccardo MARCHIÓ nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi.

| (3) | EU:n operaation komentaja suositteli 2 päivänä kesäkuuta 2022, että laivaston kapteeni Rui Miguel Marcelo CORREIA nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi 4 päivästä elokuuta 2022. Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että laivaston kapteeni Rui Miguel Marcelo CORREIA ylennetään kommodoriksi, kun hänet nimitetään EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(3)

EU:n operaation komentaja suositteli 2 päivänä kesäkuuta 2022, että laivaston kapteeni Rui Miguel Marcelo CORREIA nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi 4 päivästä elokuuta 2022. Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että laivaston kapteeni Rui Miguel Marcelo CORREIA ylennetään kommodoriksi, kun hänet nimitetään EU:n joukkojen komentajaksi.

| (4) | EU:n sotilaskomitea hyväksyi kyseisen suosituksen 9 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(4)

EU:n sotilaskomitea hyväksyi kyseisen suosituksen 9 päivänä kesäkuuta 2022.

| (5) | Päätös (YUTP) 2022/1179 olisi näin ollen kumottava, |
| --- | --- |

(5)

Päätös (YUTP) 2022/1179 olisi näin ollen kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään kommodori Rui Miguel Marcelo CORREIA 4 päivästä elokuuta 2022 EU:n joukkojen komentajaksi Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta).

2 artikla

Kumotaan päätös (YUTP) 2022/1179.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä elokuuta 2022.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2022.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1179, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2022, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2022/217 kumoamisesta (ATALANTA/4/2022) (EUVL L 183, 8.7.2022, s. 83).

2

---

Oikaisuja

| 15.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 188/152

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/913, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, tiettyjen tavaroiden tuloa unioniin tietyistä kolmansista maista sääntelevän virallisen valvonnan tilapäisestä tehostamisesta ja kiireellisistä toimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/625 ja (EY) N:o 178/2002 täytäntöönpanosta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 158, 13. kesäkuuta 2022
  )

Sivulla 13, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 liitteen, liite I taulukon 18 kohta korvataan seuraavasti:

| ”18 | Nigeria (NG) | Sesamum seeds
  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (2) | 50” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

”18

Nigeria (NG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (2)

50”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Sivulla 18, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 201971793 liitteen, liite II taulukon 6 kohta korvataan seuraavasti:

| ”6 | Ethiopia (ET) | Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | Aflatoxins | 50 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 |
| Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 50” |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

”6

Ethiopia (ET)

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Aflatoxins

50

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

50”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Sivulla 19, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 liitteen, liite II taulukon 10 kohta korvataan seuraavasti:

| ”10 | India (IN) | Betel leaves (Piper betle L.)


  (Food) | ex 1404 90 00 | 10 | Salmonella (2) | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |
| Groundnuts (peanuts),
  in shell | 1202 41 00 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), shelled | 1202 42 00 | | | |
| | | Peanut butter | 2008 11 10 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; | | Aflatoxins | 50 |
| | | ex 2008 19 12 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 19 ; | 50 | | |
| | | ex 2008 19 92 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 95 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 99 | 50 | | |
| | Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil | 2305 00 00 | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | Groundnut flours and meals | ex 1208 90 00 | 20 | | |
| | Groundnuts paste
  (Food and feed) | ex 2007 10 10 | 80 | | |
| ex 2007 10 99 | 50 |
| ex 2007 99 39 | 07; 08 |
| | Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)


  (Food – fresh, chilled or frozen) | ex 0709 60 99 ; | 20 | Pesticide residues (4) (5) | 20 |
| ex 0710 80 59 | 20 |
| | Sesamum seeds


  (Food and feed) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20 |
| ex 2008 19 19 | 40 | -
  Pesticide residues (11) | 50 |
| ex 2008 19 99 | 40 |
| | Locust beans (carob) | 1212 92 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground | 1212 99 41 | |
| | Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds


  (Food and feed) | 1302 32 10 | |
| | Guar gum


  (Food and feed) | ex 1302 32 90 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pentachlorophenol and dioxins (3) | 5 |
| Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum


  (Food) | ex 2106 90 92
  ex 2106 90 98
  ex 3824 99 93
  ex 3824 99 96 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | | |
| | Vanilla | 0905 | | | |
| | Cinnamon and cinnamon-tree flowers | 0906 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Cloves (whole fruit, cloves and stems) | 0907 | | | |
| | Nutmeg, mace and cardamoms | 0908 | | | |
| | | Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries | 0909 | | | |
| | | Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 | | | |
| | | Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard


  (Food) | 2103 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | | Calcium carbonate


  (Food and feed) | ex 2106 90 92/98
  ex 2530 90 00
  ex 2836 50 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Food supplements containing botanicals


  (Food) | ex 1302
  ex 2106 | | Pesticide residues (11) | 20” |

”10

India (IN)

Betel leaves (Piper betle L.)

(Food)

ex 1404 90 00

10

Salmonella (2)

10

Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 0904 21 90 ;

20

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Groundnuts (peanuts),

in shell

1202 41 00

Groundnuts (peanuts), shelled

1202 42 00

Peanut butter

2008 11 10

Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

Aflatoxins

50

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil

2305 00 00

Groundnut flours and meals

ex 1208 90 00

20

Groundnuts paste

(Food and feed)

ex 2007 10 10

80

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)

(Food – fresh, chilled or frozen)

ex 0709 60 99 ;

20

Pesticide residues (4) (5)

20

ex 0710 80 59

20

Sesamum seeds

(Food and feed)

1207 40 90

Salmonella (6)

20

ex 2008 19 19

40

-

Pesticide residues (11)

50

ex 2008 19 99

40

Locust beans (carob)

1212 92 00

Pesticide residues (11)

20

Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground

1212 99 41

Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds

(Food and feed)

1302 32 10

Guar gum

(Food and feed)

ex 1302 32 90

Pesticide residues (11)

20

Pentachlorophenol and dioxins (3)

5

Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum

(Food)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Pesticide residues (11)

20

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Vanilla

0905

Cinnamon and cinnamon-tree flowers

0906

Pesticide residues (11)

20

Cloves (whole fruit, cloves and stems)

0907

Nutmeg, mace and cardamoms

0908

Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries

0909

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard

(Food)

2103

Pesticide residues (11)

20

Calcium carbonate

(Food and feed)

ex 2106 90 92/98

ex 2530 90 00

ex 2836 50 00

Pesticide residues (11)

20

Food supplements containing botanicals

(Food)

ex 1302

ex 2106

Pesticide residues (11)

20”

Sivulla 22, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 liitteen, liite II taulukon 13 kohta korvataan seuraavasti:

| ”13 | Sri Lanka (LK) | Peppers of the genus Capsicum

  (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 50” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |

”13

Sri Lanka (LK)

Peppers of the genus Capsicum

(sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

50”

ex 0904 21 90 ;

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Sivulla 25, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1793 liitteen, liite II taulukon 19 kohta korvataan seuraavasti:

| ”19 | Uganda (UG) | Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

”19

Uganda (UG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

20”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

---