# Europos Sąjungos L 206/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 206 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. rugpjūčio 8d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 206

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. rugpjūčio 8d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių | 1 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1370, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ochratoksino A koncentracijos tam tikruose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1371, kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB teksto redakcijos tam tikromis kalbomis (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1372 dėl laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama neleisti kenkėjams Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekti į Sąjungą, būti vežamiems, plisti, daugintis ir būti išleistiems Sąjungoje | 16 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1373, kuriuo leidžiama pateikti rinkai geležies hidroksido adipato tartratą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1374 dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip nujunkytų paršelių, penimų kiaulių ir paršavedžių pašarų priedą, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1375 dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti etoksichiną kaip pašarų priedą, priklausantį antioksidantų funkcinei grupei, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. liepos 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/1376 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai ja Danijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/1377, kuriuo dėl Prancūzijos GSE statuso iš dalies keičiamas Sprendimo 2007/453/EB priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2022 m. liepos 28 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2022/1378, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės 2008/596/EB dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos Centrinio Banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (ECB/2008/5) (ECB/2022/28) | 55 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių

1

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/1370, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ochratoksino A koncentracijos tam tikruose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 (
  1
  )

1

11

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1371, kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB teksto redakcijos tam tikromis kalbomis (
  1
  )

1

15

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1372 dėl laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama neleisti kenkėjams Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekti į Sąjungą, būti vežamiems, plisti, daugintis ir būti išleistiems Sąjungoje

Meloidogyne graminicola

16

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1373, kuriuo leidžiama pateikti rinkai geležies hidroksido adipato tartratą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1374 dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip nujunkytų paršelių, penimų kiaulių ir paršavedžių pašarų priedą, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1375 dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti etoksichiną kaip pašarų priedą, priklausantį antioksidantų funkcinei grupei, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962 (
  1
  )

1

39

SPRENDIMAI

*

2022 m. liepos 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/1376 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai ja Danijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5046)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5046)

1

42

*

2022 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/1377, kuriuo dėl Prancūzijos GSE statuso iš dalies keičiamas Sprendimo 2007/453/EB priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5507)

1

51

GAIRĖS

*

2022 m. liepos 28 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2022/1378, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės 2008/596/EB dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos Centrinio Banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

(ECB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1369

2022 m. rugpjūčio 5 d.

dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 122 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Rusijos Federacija – pagrindinė Sąjungos išorės dujų tiekėja – pradėjo karinę agresiją prieš Ukrainą, kuri yra Energijos bendrijos susitariančioji šalis. Nuo 2022 m. vasario mėn. aštrėjant Rusijos karinei agresijai prieš Ukrainą, gerokai sumažėjo dujų tiekimas sąmoningai bandant dujų tiekimą naudoti kaip politinį ginklą. Dujų tiekimas iš Rusijos vamzdynais per Baltarusiją sustojo, o per Ukrainą tiekiamas dujų kiekis nuolat mažėja. Bendri dujų srautai iš Rusijos šiuo metu sudaro mažiau kaip 30 % 2016–2021 m. laikotarpio dujų srautų vidurkio. Toks tiekimo sumažėjimas lėmė kaip niekada dideles ir nepastovias energijos kainas, dėl kurių didėja infliacija ir kyla pavojus, kad Europos ekonomika toliau smuks; |
| --- | --- |

(1)

Rusijos Federacija – pagrindinė Sąjungos išorės dujų tiekėja – pradėjo karinę agresiją prieš Ukrainą, kuri yra Energijos bendrijos susitariančioji šalis. Nuo 2022 m. vasario mėn. aštrėjant Rusijos karinei agresijai prieš Ukrainą, gerokai sumažėjo dujų tiekimas sąmoningai bandant dujų tiekimą naudoti kaip politinį ginklą. Dujų tiekimas iš Rusijos vamzdynais per Baltarusiją sustojo, o per Ukrainą tiekiamas dujų kiekis nuolat mažėja. Bendri dujų srautai iš Rusijos šiuo metu sudaro mažiau kaip 30 % 2016–2021 m. laikotarpio dujų srautų vidurkio. Toks tiekimo sumažėjimas lėmė kaip niekada dideles ir nepastovias energijos kainas, dėl kurių didėja infliacija ir kyla pavojus, kad Europos ekonomika toliau smuks;

| (2) | šiomis aplinkybėmis Komisija, po to kai buvo paskelbtas jos 2022 m. kovo 8 d. komunikatas „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“, 2022 m. gegužės 18 d. pristatė planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2027 m. panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Tam tikslui pasiekti plane „REPowerEU“ nustatytos energijos taupymo bei energijos vartojimo efektyvinimo priemonės ir siūloma sparčiau pereiti prie švarios energijos, kad ja būtų galima pakeisti buityje, pramonėje ir elektros energijos gamyboje naudojamą iškastinį kurą. Tolesnės su tiekimu susijusios priemonės galėtų apimti, inter alia, geresnį dujų pirkimo koordinavimą ir palankesnių sąlygų sudarymą Europos dujų rinkos operatorių vykdomam bendram pirkimui tarptautinėje dujų rinkoje, taip pat kuo didesnes pastangas išsaugoti elektros gamybos pajėgumus, kurie nėra priklausomi nuo importuojamų dujų tiekimo; |
| --- | --- |

(2)

šiomis aplinkybėmis Komisija, po to kai buvo paskelbtas jos 2022 m. kovo 8 d. komunikatas „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“, 2022 m. gegužės 18 d. pristatė planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2027 m. panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Tam tikslui pasiekti plane „REPowerEU“ nustatytos energijos taupymo bei energijos vartojimo efektyvinimo priemonės ir siūloma sparčiau pereiti prie švarios energijos, kad ja būtų galima pakeisti buityje, pramonėje ir elektros energijos gamyboje naudojamą iškastinį kurą. Tolesnės su tiekimu susijusios priemonės galėtų apimti, inter alia, geresnį dujų pirkimo koordinavimą ir palankesnių sąlygų sudarymą Europos dujų rinkos operatorių vykdomam bendram pirkimui tarptautinėje dujų rinkoje, taip pat kuo didesnes pastangas išsaugoti elektros gamybos pajėgumus, kurie nėra priklausomi nuo importuojamų dujų tiekimo;

| (3) | siekdama pakelti savo pasirengimo dujų tiekimo sutrikimams lygį, Sąjunga ėmėsi tolesnių priemonių. Siekdama užtikrinti, kad artėjant žiemos sezonams požeminės dujų saugyklos būtų pripildytos, buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1032 (1); |
| --- | --- |

(3)

siekdama pakelti savo pasirengimo dujų tiekimo sutrikimams lygį, Sąjunga ėmėsi tolesnių priemonių. Siekdama užtikrinti, kad artėjant žiemos sezonams požeminės dujų saugyklos būtų pripildytos, buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1032 (1);

| (4) | be to, 2022 m. vasario mėn. ir 2022 m. gegužės mėn. Komisija nuodugniai išanalizavo visus nacionalinius ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, taip pat kruopščiai stebėjo energijos tiekimo saugumo padėtį. Priemonės, kurių Sąjunga ėmėsi nuo 2022 m. vasario mėn., buvo rengiamos taip, kad ne vėliau kaip 2027 m. būtų galima visiškai atsisakyti rusiškų dujų ir sumažinti tolesnių didelių tiekimo sutrikimų keliamą riziką; |
| --- | --- |

(4)

be to, 2022 m. vasario mėn. ir 2022 m. gegužės mėn. Komisija nuodugniai išanalizavo visus nacionalinius ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, taip pat kruopščiai stebėjo energijos tiekimo saugumo padėtį. Priemonės, kurių Sąjunga ėmėsi nuo 2022 m. vasario mėn., buvo rengiamos taip, kad ne vėliau kaip 2027 m. būtų galima visiškai atsisakyti rusiškų dujų ir sumažinti tolesnių didelių tiekimo sutrikimų keliamą riziką;

| (5) | tačiau neseniai paaštrėjusi situacija dėl dujų tiekimo iš Rusijos sutrikimų rodo didelę riziką, kad artimiausiu metu rusiškų dujų tiekimas gali būti staiga ir vienašališkai visiškai sustabdytas. Todėl Sąjunga turėtų numatyti tokią riziką ir solidariai pasiruošti tam, kad dujų tiekimas iš Rusijos gali būti visiškai nutrauktas bet kuriuo metu. Būtina nedelsiant imtis proaktyvių veiksmų tolesniems trikdomiesiems veiksmams numatyti ir Sąjungos atsparumui būsimiems sukrėtimams didinti. Koordinuotais Sąjungos lygmens veiksmais galima išvengti didelės galimo dujų tiekimo nutrūkimo žalos ekonomikai ir piliečiams; |
| --- | --- |

(5)

tačiau neseniai paaštrėjusi situacija dėl dujų tiekimo iš Rusijos sutrikimų rodo didelę riziką, kad artimiausiu metu rusiškų dujų tiekimas gali būti staiga ir vienašališkai visiškai sustabdytas. Todėl Sąjunga turėtų numatyti tokią riziką ir solidariai pasiruošti tam, kad dujų tiekimas iš Rusijos gali būti visiškai nutrauktas bet kuriuo metu. Būtina nedelsiant imtis proaktyvių veiksmų tolesniems trikdomiesiems veiksmams numatyti ir Sąjungos atsparumui būsimiems sukrėtimams didinti. Koordinuotais Sąjungos lygmens veiksmais galima išvengti didelės galimo dujų tiekimo nutrūkimo žalos ekonomikai ir piliečiams;

| (6) | dabartinė dujų tiekimo saugumo teisinė sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/1938 (2), yra netinkama pagrindinio dujų tiekėjo vykdomo tiekimo sutrikimų, trunkančių daugiau kaip 30 dienų, problemai spręsti. Trūkstant tokiems sutrikimams šalinti skirtos teisinės sistemos, kyla rizika, kad valstybės narės imsis nekoordinuotų veiksmų, o tai kelia grėsmę tiekimo saugumui kaimyninėse valstybėse narėse ir gali užkrauti papildomą naštą Sąjungos pramonei bei vartotojams; |
| --- | --- |

(6)

dabartinė dujų tiekimo saugumo teisinė sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/1938 (2), yra netinkama pagrindinio dujų tiekėjo vykdomo tiekimo sutrikimų, trunkančių daugiau kaip 30 dienų, problemai spręsti. Trūkstant tokiems sutrikimams šalinti skirtos teisinės sistemos, kyla rizika, kad valstybės narės imsis nekoordinuotų veiksmų, o tai kelia grėsmę tiekimo saugumui kaimyninėse valstybėse narėse ir gali užkrauti papildomą naštą Sąjungos pramonei bei vartotojams;

| (7) | savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliucijoje dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų Europos Parlamentas paragino pateikti planą, kaip trumpuoju laikotarpiu toliau užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą. Per savo 2022 m. gegužės 31 d. ir birželio 23 d. posėdžius Europos Vadovų Taryba Komisijos paprašė skubiai pateikti pasiūlymų, kaip geriau pasiruošti galimiems dideliems tiekimo sutrikimams, kad būtų užtikrintas įperkamos energijos tiekimas. Atsižvelgdama į tą Europos Vadovų Tarybos prašymą, Komisija kartu su Sąjungos tarptautiniais partneriais nagrinėja būdus, kaip pažaboti kylančias energijos kainas, įskaitant galimybę, kai tinkama, nustatyti laikinas viršutines importo kainų ribas. Eidama toliau nei pateikiama tame prašyme, Komisija taip pat tęsia darbą siekdama optimizuoti Europos elektros energijos rinkos veikimą, įskaitant dujų kainų poveikį jai, kad ji būtų geriau pasirengusi atlaikyti būsimus pernelyg didelius kainų svyravimus, joje elektros energija būtų tiekiama prieinamomis kainomis ir ji būtų visapusiškai tinkama nuo iškastinio kuro nepriklausomai energetikos sistemai, kartu išsaugant bendrosios rinkos vientisumą, toliau taikant paskatas įgyvendinti žaliąją pertvarką, išlaikant energijos tiekimo saugumą ir išvengiant neproporcingų biudžeto išlaidų; |
| --- | --- |

(7)

savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliucijoje dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų Europos Parlamentas paragino pateikti planą, kaip trumpuoju laikotarpiu toliau užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą. Per savo 2022 m. gegužės 31 d. ir birželio 23 d. posėdžius Europos Vadovų Taryba Komisijos paprašė skubiai pateikti pasiūlymų, kaip geriau pasiruošti galimiems dideliems tiekimo sutrikimams, kad būtų užtikrintas įperkamos energijos tiekimas. Atsižvelgdama į tą Europos Vadovų Tarybos prašymą, Komisija kartu su Sąjungos tarptautiniais partneriais nagrinėja būdus, kaip pažaboti kylančias energijos kainas, įskaitant galimybę, kai tinkama, nustatyti laikinas viršutines importo kainų ribas. Eidama toliau nei pateikiama tame prašyme, Komisija taip pat tęsia darbą siekdama optimizuoti Europos elektros energijos rinkos veikimą, įskaitant dujų kainų poveikį jai, kad ji būtų geriau pasirengusi atlaikyti būsimus pernelyg didelius kainų svyravimus, joje elektros energija būtų tiekiama prieinamomis kainomis ir ji būtų visapusiškai tinkama nuo iškastinio kuro nepriklausomai energetikos sistemai, kartu išsaugant bendrosios rinkos vientisumą, toliau taikant paskatas įgyvendinti žaliąją pertvarką, išlaikant energijos tiekimo saugumą ir išvengiant neproporcingų biudžeto išlaidų;

| (8) | vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 1 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali, vadovaudamasi valstybių narių solidarumu, priimti sprendimą dėl ekonominę padėtį atitinkančių priemonių, ypač jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje. Tokia padėtis susidaro dėl rizikos, kad 2022 m. pabaigoje rusiškų dujų tiekimas bus visiškai sustabdytas; |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 1 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali, vadovaudamasi valstybių narių solidarumu, priimti sprendimą dėl ekonominę padėtį atitinkančių priemonių, ypač jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje. Tokia padėtis susidaro dėl rizikos, kad 2022 m. pabaigoje rusiškų dujų tiekimas bus visiškai sustabdytas;

| (9) | atsižvelgiant į neišvengiamą dujų tiekimo Sąjungai sutrikimų riziką, valstybės narės turėtų imtis priemonių dabar, kad savo poreikį sumažintų dar neatėjus 2022–2023 m. žiemos sezonui. Toks savanoriškas poreikio mažinimas, visų pirma, padėtų pripildyti saugyklas, kad jų atsargos nesibaigtų baigiantis 2022–2023 m. žiemos sezonui ir dėl to valstybėms narėms būtų sudarytos sąlygos atsilaikyti per 2023 m. vasario ir kovo mėn. užgriūti galinčius šalčius, ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pripildyti saugyklas siekiant užtikrinti tinkamą tiekimo saugumo lygį 2023–2024 m. žiemą. Dujų poreikio mažinimas taip pat padės užtikrinti tinkamą tiekimą ir numušti energijos kainas, o tai naudinga Sąjungos vartotojams. Todėl priemonės, kurių imamasi Sąjungos lygmeniu siekiant mažinti poreikį, būtų naudingos visoms valstybėms narėms, nes sumažėtų didesnio poveikio jų ekonomikai rizika; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į neišvengiamą dujų tiekimo Sąjungai sutrikimų riziką, valstybės narės turėtų imtis priemonių dabar, kad savo poreikį sumažintų dar neatėjus 2022–2023 m. žiemos sezonui. Toks savanoriškas poreikio mažinimas, visų pirma, padėtų pripildyti saugyklas, kad jų atsargos nesibaigtų baigiantis 2022–2023 m. žiemos sezonui ir dėl to valstybėms narėms būtų sudarytos sąlygos atsilaikyti per 2023 m. vasario ir kovo mėn. užgriūti galinčius šalčius, ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pripildyti saugyklas siekiant užtikrinti tinkamą tiekimo saugumo lygį 2023–2024 m. žiemą. Dujų poreikio mažinimas taip pat padės užtikrinti tinkamą tiekimą ir numušti energijos kainas, o tai naudinga Sąjungos vartotojams. Todėl priemonės, kurių imamasi Sąjungos lygmeniu siekiant mažinti poreikį, būtų naudingos visoms valstybėms narėms, nes sumažėtų didesnio poveikio jų ekonomikai rizika;

| (10) | nustatant savanoriško poreikio mažinimo dydį atsižvelgiama į tai, kokio dydžio dujų poreikio nebūtų galima patenkinti, jei rusiškų dujų tiekimas visiškai nutrūktų. Mažinimo pastangos turėtų būti tokios pat visoms valstybėms narėms pagal kiekvienos valstybės narės per pastaruosius penkerius metus suvartotą vidutinį kiekį; |
| --- | --- |

(10)

nustatant savanoriško poreikio mažinimo dydį atsižvelgiama į tai, kokio dydžio dujų poreikio nebūtų galima patenkinti, jei rusiškų dujų tiekimas visiškai nutrūktų. Mažinimo pastangos turėtų būti tokios pat visoms valstybėms narėms pagal kiekvienos valstybės narės per pastaruosius penkerius metus suvartotą vidutinį kiekį;

| (11) | tiekimo saugumui ir rinkos veikimui užtikrinti vien tik savanoriškų poreikio mažinimo priemonių gali nepakakti. Todėl, siekiant skubiai spręsti konkrečias dabartinio ir, kaip numatoma, dar labiau aštrėsiančio tiekiamų dujų stygiaus problemas ir išvengti iškraipymų tarp valstybių narių, turėtų būti nustatyta nauja priemonė, kuria būtų numatyta galimybė visas valstybes nares įpareigoti mažinti dujų poreikį. Ją turėtų būti galima pradėti taikyti likus pakankamai laiko iki 2022 m. rudens. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, įgyvendinimo sprendimu galėtų paskelbti Sąjungos masto pavojų. Suteikiant įgyvendinimo įgaliojimus Tarybai, tinkamai atsižvelgiama į politinį sprendimo inicijuoti privalomą Sąjungos masto poreikio mažinimo įpareigojimą pobūdį ir jo horizontalųjį poveikį valstybėms narėms. Prieš pateikdama tokį pasiūlymą, Komisija turėtų pasikonsultuoti su atitinkamomis rizikos grupėmis, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 I priede (toliau – Rizikos grupės) ir Dujų koordinavimo grupe (toliau – DKG), sudaryta pagal tą reglamentą. Sąjungos masto pavojus turėtų būti paskelbtas tik tuo atveju, jei paaiškėja, kad savanoriško poreikio mažinimo priemonių nepakanka didelio tiekiamų dujų stygiaus rizikai pašalinti. Turėtų būti numatyta galimybė, kad prašyti Komisijos pateikti Tarybai pasiūlymą paskelbti Sąjungos masto pavojų gali penkių ar daugiau valstybių narių kompetentingos institucijos, paskelbusios nacionalinio lygio pavojų pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

(11)

tiekimo saugumui ir rinkos veikimui užtikrinti vien tik savanoriškų poreikio mažinimo priemonių gali nepakakti. Todėl, siekiant skubiai spręsti konkrečias dabartinio ir, kaip numatoma, dar labiau aštrėsiančio tiekiamų dujų stygiaus problemas ir išvengti iškraipymų tarp valstybių narių, turėtų būti nustatyta nauja priemonė, kuria būtų numatyta galimybė visas valstybes nares įpareigoti mažinti dujų poreikį. Ją turėtų būti galima pradėti taikyti likus pakankamai laiko iki 2022 m. rudens. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, įgyvendinimo sprendimu galėtų paskelbti Sąjungos masto pavojų. Suteikiant įgyvendinimo įgaliojimus Tarybai, tinkamai atsižvelgiama į politinį sprendimo inicijuoti privalomą Sąjungos masto poreikio mažinimo įpareigojimą pobūdį ir jo horizontalųjį poveikį valstybėms narėms. Prieš pateikdama tokį pasiūlymą, Komisija turėtų pasikonsultuoti su atitinkamomis rizikos grupėmis, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 I priede (toliau – Rizikos grupės) ir Dujų koordinavimo grupe (toliau – DKG), sudaryta pagal tą reglamentą. Sąjungos masto pavojus turėtų būti paskelbtas tik tuo atveju, jei paaiškėja, kad savanoriško poreikio mažinimo priemonių nepakanka didelio tiekiamų dujų stygiaus rizikai pašalinti. Turėtų būti numatyta galimybė, kad prašyti Komisijos pateikti Tarybai pasiūlymą paskelbti Sąjungos masto pavojų gali penkių ar daugiau valstybių narių kompetentingos institucijos, paskelbusios nacionalinio lygio pavojų pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies b punktą;

| (12) | Sąjungos masto pavojus turėtų būti suprantamas kaip Sąjungai gresiančios krizės lygis, dėl kurio inicijuojamas privalomas poreikio mažinimas, nepriklausomai nuo nacionalinių krizės lygių pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį. Paskelbus Sąjungos masto pavojų, valstybės narės turėtų per iš anksto nustatytą laikotarpį sumažinti savo dujų suvartojimą. Nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį atsižvelgiama į tai, kokio dydžio dujų poreikio nebūtų galima patenkinti, jei rusiškų dujų tiekimas Sąjungai visiškai nutrūktų, ir į jį turėtų būti įskaičiuojamas visas jau sumažintas poreikis. Nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į saugyklų pripildymo lygį, apie kurį pranešta pagal Reglamento (ES) 2017/1938 6d straipsnio 1 ir 2 dalis, dujų tiekimo, įskaitant suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) tiekimą, šaltinių įvairinimo ir kuro pakeičiamumo pokyčius Sąjungoje; |
| --- | --- |

(12)

Sąjungos masto pavojus turėtų būti suprantamas kaip Sąjungai gresiančios krizės lygis, dėl kurio inicijuojamas privalomas poreikio mažinimas, nepriklausomai nuo nacionalinių krizės lygių pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį. Paskelbus Sąjungos masto pavojų, valstybės narės turėtų per iš anksto nustatytą laikotarpį sumažinti savo dujų suvartojimą. Nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį atsižvelgiama į tai, kokio dydžio dujų poreikio nebūtų galima patenkinti, jei rusiškų dujų tiekimas Sąjungai visiškai nutrūktų, ir į jį turėtų būti įskaičiuojamas visas jau sumažintas poreikis. Nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į saugyklų pripildymo lygį, apie kurį pranešta pagal Reglamento (ES) 2017/1938 6d straipsnio 1 ir 2 dalis, dujų tiekimo, įskaitant suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) tiekimą, šaltinių įvairinimo ir kuro pakeičiamumo pokyčius Sąjungoje;

| (13) | sumažintas poreikis, pasiektas valstybių narių prieš paskelbiant Sąjungos masto pavojų, bus atspindėtas nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį; |
| --- | --- |

(13)

sumažintas poreikis, pasiektas valstybių narių prieš paskelbiant Sąjungos masto pavojų, bus atspindėtas nustatant privalomo poreikio mažinimo dydį;

| (14) | atsižvelgiant į tai, kad, jeigu valstybės narės nekoordinuotai reaguos į tolesnius potencialius ar faktinius rusiškų dujų tiekimo sutrikimus, gali būti labai iškraipoma vidaus rinka, ypač svarbu, kad visos valstybės narės sumažintų savo dujų poreikį solidariai. Todėl visos valstybės narės turėtų pasiekti savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo tikslus. Nors rusiškų dujų tiekimo sutrikimų padariniai kai kuriose valstybėse narėse gali būti didesni, neigiamą poveikį galėtų patirti visos valstybės narės ir jos galėtų prisidėti prie tokių sutrikimų ekonominės žalos mažinimo – atlaisvindamos papildomus vamzdynais tiekiamų ar SGD dujovežiais vežamų dujų kiekius, kad jais galėtų pasinaudoti valstybės narės, kurioms labai trūksta dujų; mažindamos dujų poreikį ir, tikėtina, taip darydamos teigiamą poveikį dujų kainoms arba išvengdamos rinkos iškraipymų dėl nekoordinuojamų ir prieštaringų poreikio mažinimo priemonių. Todėl šis reglamentas atspindi energetinio solidarumo principą, kuris Teisingumo Teismo (3) neseniai buvo patvirtintas vienu iš pagrindinių Sąjungos teisės principų; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į tai, kad, jeigu valstybės narės nekoordinuotai reaguos į tolesnius potencialius ar faktinius rusiškų dujų tiekimo sutrikimus, gali būti labai iškraipoma vidaus rinka, ypač svarbu, kad visos valstybės narės sumažintų savo dujų poreikį solidariai. Todėl visos valstybės narės turėtų pasiekti savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo tikslus. Nors rusiškų dujų tiekimo sutrikimų padariniai kai kuriose valstybėse narėse gali būti didesni, neigiamą poveikį galėtų patirti visos valstybės narės ir jos galėtų prisidėti prie tokių sutrikimų ekonominės žalos mažinimo – atlaisvindamos papildomus vamzdynais tiekiamų ar SGD dujovežiais vežamų dujų kiekius, kad jais galėtų pasinaudoti valstybės narės, kurioms labai trūksta dujų; mažindamos dujų poreikį ir, tikėtina, taip darydamos teigiamą poveikį dujų kainoms arba išvengdamos rinkos iškraipymų dėl nekoordinuojamų ir prieštaringų poreikio mažinimo priemonių. Todėl šis reglamentas atspindi energetinio solidarumo principą, kuris Teisingumo Teismo (3) neseniai buvo patvirtintas vienu iš pagrindinių Sąjungos teisės principų;

| (15) | vis dėlto tam tikros valstybės narės dėl savo ypatingos geografinės ar fizinės padėties, pavyzdžiui, dėl to, kad jų elektros energijos sistemos nėra sinchronizuotos su Europos elektros energijos sistema, arba dėl to, kad jose nėra tiesioginės jungties su kitos valstybės narės dujų jungtine sistema, negali atlaisvinti didelio vamzdynais tiekiamo dujų kiekio, kad juo galėtų pasinaudoti kitos valstybės narės. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė, remiantis vienu ar daugiau pagrindų, apriboti savo privalomo poreikio mažinimo įpareigojimus. Atitinkamos valstybės narės turėtų įsipareigoti dėti visas pastangas, kad jungčių stoka būtų pašalinta kuo greičiau; |
| --- | --- |

(15)

vis dėlto tam tikros valstybės narės dėl savo ypatingos geografinės ar fizinės padėties, pavyzdžiui, dėl to, kad jų elektros energijos sistemos nėra sinchronizuotos su Europos elektros energijos sistema, arba dėl to, kad jose nėra tiesioginės jungties su kitos valstybės narės dujų jungtine sistema, negali atlaisvinti didelio vamzdynais tiekiamo dujų kiekio, kad juo galėtų pasinaudoti kitos valstybės narės. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė, remiantis vienu ar daugiau pagrindų, apriboti savo privalomo poreikio mažinimo įpareigojimus. Atitinkamos valstybės narės turėtų įsipareigoti dėti visas pastangas, kad jungčių stoka būtų pašalinta kuo greičiau;

| (16) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 347/2013 (4) sukurta sistema, pagal kurią valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai dirba kartu regionų lygmeniu, kad sukurtų geriau sujungtus energetikos tinklus, visų pirma, siekiant sujungti šiuo metu nuo Europos energijos rinkų izoliuotus regionus ir sustiprinti esamas bei skatinti kurti naujas tarpvalstybines jungtis. Tarpvalstybinės jungtys reikšmingai prisideda prie tiekimo saugumo. Atsižvelgiant į dabartinius dujų tiekimo iš Rusijos sutrikimus, tokios tarpvalstybinės jungtys atlieka itin svarbų vaidmenį užtikrinant energijos vidaus rinkos veikimą ir paskirstant dujas į kitas valstybes nares, laikantis solidarumo principo. Šiame kontekste valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad pagerintų savo tinklų integravimą, be kita ko, įvertindamos potencialų naujų tarpvalstybinių jungčių pajėgumų padidėjimą, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (5) tikslų; |
| --- | --- |

(16)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 347/2013 (4) sukurta sistema, pagal kurią valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai dirba kartu regionų lygmeniu, kad sukurtų geriau sujungtus energetikos tinklus, visų pirma, siekiant sujungti šiuo metu nuo Europos energijos rinkų izoliuotus regionus ir sustiprinti esamas bei skatinti kurti naujas tarpvalstybines jungtis. Tarpvalstybinės jungtys reikšmingai prisideda prie tiekimo saugumo. Atsižvelgiant į dabartinius dujų tiekimo iš Rusijos sutrikimus, tokios tarpvalstybinės jungtys atlieka itin svarbų vaidmenį užtikrinant energijos vidaus rinkos veikimą ir paskirstant dujas į kitas valstybes nares, laikantis solidarumo principo. Šiame kontekste valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad pagerintų savo tinklų integravimą, be kita ko, įvertindamos potencialų naujų tarpvalstybinių jungčių pajėgumų padidėjimą, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (5) tikslų;

| (17) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių pastangoms įgyvendinti Reglamento (ES) 2022/1032 tikslus, susijusius su dujų laikymu, valstybių narių laikomų dujų kiekis, kuris viršija 2022 m. rugpjūčio 1 d. tarpinį tikslą, taip pat turėtų būti įskaičiuotas nustatant jų privalomo poreikio mažinimo dydį; |
| --- | --- |

(17)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių pastangoms įgyvendinti Reglamento (ES) 2022/1032 tikslus, susijusius su dujų laikymu, valstybių narių laikomų dujų kiekis, kuris viršija 2022 m. rugpjūčio 1 d. tarpinį tikslą, taip pat turėtų būti įskaičiuotas nustatant jų privalomo poreikio mažinimo dydį;

| (18) | be to, kad būtų tinkamai atsižvelgta į valstybių narių ypatingos svarbos pramonės objektų didelę priklausomybę nuo dujų, valstybės narės, nustatydamos savo privalomo poreikio mažinimo dydį, turėtų galėti neįtraukti dujų suvartojimo tuose pramonės objektuose. Komisijai vykdant stebėseną turėtų būti užtikrinta, kad dėl nacionalinių apribojimų neatsirastų nepagrįstų vidaus rinkos iškraipymų. Valstybės narės taip pat turėtų galėti apriboti savo privalomo poreikio mažinimo dydį, jei toks apribojimas būtinas siekiant kuo labiau padidinti dujų tiekimą kitoms valstybėms narėms ir jei jos gali pateikti įrodymų, kad jų jungčių komercinio eksporto į kitas valstybes nares pajėgumai arba jų vidaus SGD infrastruktūra yra kiek įmanoma naudojami (-a) dujoms į kitas valstybes nares nukreipti. Komisija turėtų stebėti, kad būtų laikomasi tų nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygos; |
| --- | --- |

(18)

be to, kad būtų tinkamai atsižvelgta į valstybių narių ypatingos svarbos pramonės objektų didelę priklausomybę nuo dujų, valstybės narės, nustatydamos savo privalomo poreikio mažinimo dydį, turėtų galėti neįtraukti dujų suvartojimo tuose pramonės objektuose. Komisijai vykdant stebėseną turėtų būti užtikrinta, kad dėl nacionalinių apribojimų neatsirastų nepagrįstų vidaus rinkos iškraipymų. Valstybės narės taip pat turėtų galėti apriboti savo privalomo poreikio mažinimo dydį, jei toks apribojimas būtinas siekiant kuo labiau padidinti dujų tiekimą kitoms valstybėms narėms ir jei jos gali pateikti įrodymų, kad jų jungčių komercinio eksporto į kitas valstybes nares pajėgumai arba jų vidaus SGD infrastruktūra yra kiek įmanoma naudojami (-a) dujoms į kitas valstybes nares nukreipti. Komisija turėtų stebėti, kad būtų laikomasi tų nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygos;

| (19) | valstybės narės, susiklosčius tam tikroms ypatingoms tarpusavyje sujungtų valstybių narių poreikio aplinkybėms, turėtų galėti laikinai apriboti privalomą poreikio mažinimą, kai tai būtina energijos tiekimo saugumui užtikrinti, įskaitant atvejus, kai valstybė narė susiduria su elektros energijos sektoriaus krize, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/941 (6). Taip pat reikėtų atsižvelgti į laikymo pajėgumus ir laikymo saugyklose lygį, viršijantį tarpinį tikslą, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 Ia priede; |
| --- | --- |

(19)

valstybės narės, susiklosčius tam tikroms ypatingoms tarpusavyje sujungtų valstybių narių poreikio aplinkybėms, turėtų galėti laikinai apriboti privalomą poreikio mažinimą, kai tai būtina energijos tiekimo saugumui užtikrinti, įskaitant atvejus, kai valstybė narė susiduria su elektros energijos sektoriaus krize, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/941 (6). Taip pat reikėtų atsižvelgti į laikymo pajėgumus ir laikymo saugyklose lygį, viršijantį tarpinį tikslą, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 Ia priede;

| (20) | valstybės narės turėtų galėti pačios rinktis tinkamas priemones poreikio sumažinimui pasiekti. Nustatydamos tinkamas poreikio mažinimo priemones ir vartotojų grupes, kurioms teiktina pirmenybė, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę naudotis Komisijos 2022 m. liepos 20 d. komunikate „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ jos nurodytomis priemonėmis. Valstybės narės, visų pirma, turėtų apsvarstyti ekonomiškai efektyvias priemones, tokias kaip aukcionai ar konkursų sistemos, kuriomis jos galėtų ekonomiškai efektyviai skatinti mažinti suvartojimą. Nacionalinio lygmens priemonės taip pat gali apimti finansines paskatas ar kompensacijas paveiktiems rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

(20)

valstybės narės turėtų galėti pačios rinktis tinkamas priemones poreikio sumažinimui pasiekti. Nustatydamos tinkamas poreikio mažinimo priemones ir vartotojų grupes, kurioms teiktina pirmenybė, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę naudotis Komisijos 2022 m. liepos 20 d. komunikate „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ jos nurodytomis priemonėmis. Valstybės narės, visų pirma, turėtų apsvarstyti ekonomiškai efektyvias priemones, tokias kaip aukcionai ar konkursų sistemos, kuriomis jos galėtų ekonomiškai efektyviai skatinti mažinti suvartojimą. Nacionalinio lygmens priemonės taip pat gali apimti finansines paskatas ar kompensacijas paveiktiems rinkos dalyviams;

| (21) | visos priemonės, kurių imasi valstybės narės poreikio sumažinimui pasiekti, turi atitikti Sąjungos teisę ir, visų pirma, Reglamentą (ES) 2017/1938. Visų pirma, tokios priemonės turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės bei patikrinamos ir jos taip pat neturėtų nederamai iškraipyti konkurencijos ar trikdyti tinkamo dujų vidaus rinkos veikimo arba kelti pavojaus dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje. Yra būtina atsižvelgti į saugomų vartotojų interesus, be kita ko, kiek tai susiję su dujų tiekimu centralizuoto šilumos tiekimo sistemoms tiekimo saugumo krizės atveju; |
| --- | --- |

(21)

visos priemonės, kurių imasi valstybės narės poreikio sumažinimui pasiekti, turi atitikti Sąjungos teisę ir, visų pirma, Reglamentą (ES) 2017/1938. Visų pirma, tokios priemonės turėtų būti būtinos, aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės bei patikrinamos ir jos taip pat neturėtų nederamai iškraipyti konkurencijos ar trikdyti tinkamo dujų vidaus rinkos veikimo arba kelti pavojaus dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje. Yra būtina atsižvelgti į saugomų vartotojų interesus, be kita ko, kiek tai susiję su dujų tiekimu centralizuoto šilumos tiekimo sistemoms tiekimo saugumo krizės atveju;

| (22) | kad poreikio mažinimo priemonės būtų įgyvendinamos koordinuotai, valstybės narės turėtų vykdyti reguliarų bendradarbiavimą kiekvienoje atitinkamoje Rizikos grupėje. Valstybės narės gali pačios susitarti, kokios koordinavimo priemonės tinkamiausios konkrečiame regione. Komisija ir DKG turėtų galėti apžvelgti valstybių narių įgyvendinamas nacionalines priemones ir dalytis koordinavimo priemonių taikymo Rizikos grupėse geriausia patirtimi. Be to, valstybės narės prireikus turėtų pasitelkti kitus organus savo veiksmams koordinuoti; |
| --- | --- |

(22)

kad poreikio mažinimo priemonės būtų įgyvendinamos koordinuotai, valstybės narės turėtų vykdyti reguliarų bendradarbiavimą kiekvienoje atitinkamoje Rizikos grupėje. Valstybės narės gali pačios susitarti, kokios koordinavimo priemonės tinkamiausios konkrečiame regione. Komisija ir DKG turėtų galėti apžvelgti valstybių narių įgyvendinamas nacionalines priemones ir dalytis koordinavimo priemonių taikymo Rizikos grupėse geriausia patirtimi. Be to, valstybės narės prireikus turėtų pasitelkti kitus organus savo veiksmams koordinuoti;

| (23) | kad į savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo priemones, nustatytas šiame reglamente, būtų atsižvelgta nacionaliniuose ekstremaliųjų situacijų valdymo planuose, kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad pagal Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnį nustatytas nacionalinis ekstremaliųjų situacijų valdymo planas būtų atnaujintas ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. Kadangi tą atnaujinimą reikia atlikti per trumpą laiką, Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnio 6–11 dalyse nustatytos koordinavimo procedūros turėtų būti netaikomos. Tačiau kiekviena valstybė narė dėl savo nacionalinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano atnaujinimo turėtų konsultuotis su kitomis valstybėmis narėmis. Galimiems klausimams, susijusiems su poreikio mažinimo priemonėmis, aptarti Komisija turėtų sušaukti Rizikos grupes, DKG ar kitus susijusius organus; |
| --- | --- |

(23)

kad į savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo priemones, nustatytas šiame reglamente, būtų atsižvelgta nacionaliniuose ekstremaliųjų situacijų valdymo planuose, kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad pagal Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnį nustatytas nacionalinis ekstremaliųjų situacijų valdymo planas būtų atnaujintas ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. Kadangi tą atnaujinimą reikia atlikti per trumpą laiką, Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnio 6–11 dalyse nustatytos koordinavimo procedūros turėtų būti netaikomos. Tačiau kiekviena valstybė narė dėl savo nacionalinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano atnaujinimo turėtų konsultuotis su kitomis valstybėmis narėmis. Galimiems klausimams, susijusiems su poreikio mažinimo priemonėmis, aptarti Komisija turėtų sušaukti Rizikos grupes, DKG ar kitus susijusius organus;

| (24) | valstybių narių daromai savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo priemonių įgyvendinimo pažangai, taip pat tų priemonių socialiniam ir ekonominiam poveikiui bei jų poveikiui užimtumui įvertinti labai svarbi reguliari ir veiksminga stebėsena bei ataskaitų teikimas. Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija ar kitas valstybės narės paskirtas subjektas turėtų stebėti, kaip sekasi mažinti poreikį savo teritorijoje, ir apie rezultatus reguliariai pranešti Komisijai. Komisijai stebėti, kaip vykdomi poreikio mažinimo įpareigojimai, turėtų padėti DKG; |
| --- | --- |

(24)

valstybių narių daromai savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo priemonių įgyvendinimo pažangai, taip pat tų priemonių socialiniam ir ekonominiam poveikiui bei jų poveikiui užimtumui įvertinti labai svarbi reguliari ir veiksminga stebėsena bei ataskaitų teikimas. Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija ar kitas valstybės narės paskirtas subjektas turėtų stebėti, kaip sekasi mažinti poreikį savo teritorijoje, ir apie rezultatus reguliariai pranešti Komisijai. Komisijai stebėti, kaip vykdomi poreikio mažinimo įpareigojimai, turėtų padėti DKG;

| (25) | siekiant išvengti didelės ekonominės žalos visai Sąjungai, ypač svarbu, kad paskelbus Sąjungos masto pavojų savo poreikį sumažintų kiekviena valstybė narė. Tuo sumažinimu bus užtikrinta, kad dujų pakaktų visiems, net ir žiemos metu. Poreikio mažinimas visoje Sąjungoje yra Sutartyje įtvirtinto solidarumo principo išraiška. Todėl pateisinama, kad Komisija griežtai prižiūrėtų, kad valstybės narės vykdytų privalomo poreikio mažinimo įpareigojimą. Jei Komisija nustato, kad yra rizika, jog valstybė narė negalės įvykdyti savo privalomo poreikio mažinimo įpareigojimo, Komisija turėtų galėti paprašyti tos valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstyta strategija bei priemonės privalomo poreikio mažinimui veiksmingai įvykdyti. Ta valstybė narė turėtų deramai atsižvelgti į visas Komisijos pastabas bei pasiūlymus dėl to plano; |
| --- | --- |

(25)

siekiant išvengti didelės ekonominės žalos visai Sąjungai, ypač svarbu, kad paskelbus Sąjungos masto pavojų savo poreikį sumažintų kiekviena valstybė narė. Tuo sumažinimu bus užtikrinta, kad dujų pakaktų visiems, net ir žiemos metu. Poreikio mažinimas visoje Sąjungoje yra Sutartyje įtvirtinto solidarumo principo išraiška. Todėl pateisinama, kad Komisija griežtai prižiūrėtų, kad valstybės narės vykdytų privalomo poreikio mažinimo įpareigojimą. Jei Komisija nustato, kad yra rizika, jog valstybė narė negalės įvykdyti savo privalomo poreikio mažinimo įpareigojimo, Komisija turėtų galėti paprašyti tos valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstyta strategija bei priemonės privalomo poreikio mažinimui veiksmingai įvykdyti. Ta valstybė narė turėtų deramai atsižvelgti į visas Komisijos pastabas bei pasiūlymus dėl to plano;

| (26) | kadangi pagal solidarumo principą kiekviena valstybė narė turi teisę į kaimyninių valstybių narių paramą tam tikromis aplinkybėmis, tokios paramos prašančios valstybės narės taip pat turėtų veikti solidariai, t. y. sumažinti savo vidaus dujų poreikį. Todėl taikyti solidarumo priemonę pagal Reglamento (ES) 2017/1938 13 straipsnį prašančios valstybės narės turėtų būti įgyvendinusios visas tinkamas dujų poreikio mažinimo priemones. Komisija turėtų galėti paprašyti solidarumo priemonę taikyti paprašiusios valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstytos priemonės, kaip būtų galima dar labiau sumažinti poreikį. Ta valstybė narė turėtų tinkamai atsižvelgti į Komisijos nuomonę; |
| --- | --- |

(26)

kadangi pagal solidarumo principą kiekviena valstybė narė turi teisę į kaimyninių valstybių narių paramą tam tikromis aplinkybėmis, tokios paramos prašančios valstybės narės taip pat turėtų veikti solidariai, t. y. sumažinti savo vidaus dujų poreikį. Todėl taikyti solidarumo priemonę pagal Reglamento (ES) 2017/1938 13 straipsnį prašančios valstybės narės turėtų būti įgyvendinusios visas tinkamas dujų poreikio mažinimo priemones. Komisija turėtų galėti paprašyti solidarumo priemonę taikyti paprašiusios valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstytos priemonės, kaip būtų galima dar labiau sumažinti poreikį. Ta valstybė narė turėtų tinkamai atsižvelgti į Komisijos nuomonę;

| (27) | Komisija Europos Parlamentą ir Tarybą turėtų reguliariai informuoti apie šio reglamento įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(27)

Komisija Europos Parlamentą ir Tarybą turėtų reguliariai informuoti apie šio reglamento įgyvendinimą;

| (28) | atsižvelgiant į Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą keliamą neišvengiamą pavojų dujų tiekimo saugumui, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgiant į Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą keliamą neišvengiamą pavojų dujų tiekimo saugumui, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (29) | atsižvelgiant į šiame reglamente išdėstytų priemonių išskirtinį pobūdį, šis reglamentas turėtų būti taikomas vienus metus po jo įsigaliojimo. Ne vėliau kaip 2023 m. gegužės 1 d. Komisija Tarybai turėtų pateikti jo veikimo ataskaitą ir, jeigu tikslinga, gali pasiūlyti pratęsti jo taikymo laikotarpį; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgiant į šiame reglamente išdėstytų priemonių išskirtinį pobūdį, šis reglamentas turėtų būti taikomas vienus metus po jo įsigaliojimo. Ne vėliau kaip 2023 m. gegužės 1 d. Komisija Tarybai turėtų pateikti jo veikimo ataskaitą ir, jeigu tikslinga, gali pasiūlyti pratęsti jo taikymo laikotarpį;

| (30) | kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(30)

kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės nepaprastų dujų tiekimo sunkumų problemai solidariai spręsti siekiant užtikrinti Sąjungos dujų tiekimo saugumą. Tos taisyklės apima geresnį nacionalinių dujų poreikio mažinimo priemonių koordinavimą, stebėseną bei ataskaitų teikimą ir Tarybai suteikiamą galimybę, remiantis Komisijos pasiūlymu, paskelbti Sąjungos masto pavojų pasiekus tam tikrą Sąjungai gresiančios krizės lygį, dėl kurio inicijuojamas privalomas Sąjungos masto poreikio mažinimo įpareigojimas.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | kompetentinga institucija – nacionalinė vyriausybinė įstaiga ar nacionalinė reguliavimo institucija, valstybės narės paskirta užtikrinti Reglamente (ES) 2017/1938 numatytų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1)

kompetentinga institucija – nacionalinė vyriausybinė įstaiga ar nacionalinė reguliavimo institucija, valstybės narės paskirta užtikrinti Reglamente (ES) 2017/1938 numatytų priemonių įgyvendinimą;

| 2) | Sąjungos masto pavojus – Sąjungai gresiančios krizės lygis, dėl kurio inicijuojamas privalomas poreikio mažinimas ir kuris nėra susijęs su krizės lygiais pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2)

Sąjungos masto pavojus – Sąjungai gresiančios krizės lygis, dėl kurio inicijuojamas privalomas poreikio mažinimas ir kuris nėra susijęs su krizės lygiais pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį;

| 3) | dujų suvartojimas – bendras gamtinių dujų tiekimas įvairiai veiklai valstybės narės teritorijoje, įskaitant namų ūkių, pramonės ir elektros gamybos galutinį suvartojimą, tačiau neįskaitant, inter alia, dujų, naudojamų saugykloms užpildyti, laikantis Komisijos (Eurostato) naudojamos „Dujų tiekimo, transformacijos ir suvartojimo“ apibrėžties; |
| --- | --- |

3)

dujų suvartojimas – bendras gamtinių dujų tiekimas įvairiai veiklai valstybės narės teritorijoje, įskaitant namų ūkių, pramonės ir elektros gamybos galutinį suvartojimą, tačiau neįskaitant, inter alia, dujų, naudojamų saugykloms užpildyti, laikantis Komisijos (Eurostato) naudojamos „Dujų tiekimo, transformacijos ir suvartojimo“ apibrėžties;

inter alia

| 4) | žaliava – gamtinių dujų naudojimas ne energijos tikslais, kaip nurodyta Komisijos (Eurostato) atliekamuose energijos balanso skaičiavimuose; |
| --- | --- |

4)

žaliava – gamtinių dujų naudojimas ne energijos tikslais, kaip nurodyta Komisijos (Eurostato) atliekamuose energijos balanso skaičiavimuose;

| 5) | referencinis dujų suvartojimas – valstybės narės vidutinis dujų suvartojimas baziniu laikotarpiu; valstybių narių, kuriose dujų suvartojimas padidėjo bent 8 % laikotarpiu nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2022 m. kovo 31 d., palyginti su vidutiniu dujų suvartojimu baziniu laikotarpiu, referencinis dujų suvartojimas reiškia tik dujų suvartojimo kiekį laikotarpiu nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2022 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

5)

referencinis dujų suvartojimas – valstybės narės vidutinis dujų suvartojimas baziniu laikotarpiu; valstybių narių, kuriose dujų suvartojimas padidėjo bent 8 % laikotarpiu nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2022 m. kovo 31 d., palyginti su vidutiniu dujų suvartojimu baziniu laikotarpiu, referencinis dujų suvartojimas reiškia tik dujų suvartojimo kiekį laikotarpiu nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2022 m. kovo 31 d.;

| 6) | bazinis laikotarpis – laikotarpiai nuo rugpjūčio 1 d. iki kovo 31 d. penkerius metus iš eilės iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, pradedant laikotarpiu nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. iki 2018 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

6)

bazinis laikotarpis – laikotarpiai nuo rugpjūčio 1 d. iki kovo 31 d. penkerius metus iš eilės iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, pradedant laikotarpiu nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. iki 2018 m. kovo 31 d.;

| 7) | tarpinis tikslas – tarpinis tikslas, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 Ia priede. |
| --- | --- |

7)

tarpinis tikslas – tarpinis tikslas, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 Ia priede.

3 straipsnis

Savanoriškas poreikio mažinimas

Valstybės narės deda visas pastangas, kad laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. kovo 31 d. savo dujų suvartojimą sumažintų bent 15 %, palyginti su jų vidutiniu dujų suvartojimu laikotarpiu nuo rugpjūčio 1 d. iki kovo 31 d. per pastaruosius penkerius metus iš eilės iki šio reglamento įsigaliojimo dienos (toliau – Savanoriškas poreikio mažinimas). Toms Savanoriško poreikio mažinimo priemonėms taikomi 6, 7 ir 8 straipsniai.

4 straipsnis

Tarybos skelbiamas Sąjungos masto pavojus

1.   Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, įgyvendinimo sprendimu gali paskelbti Sąjungos masto pavojų.

2.   Komisija pateikia pasiūlymą dėl tokio Sąjungos masto pavojaus, kai ji mano, kad kyla didelė nepaprasto tiekiamų dujų stygiaus rizika, arba kai atsiranda išskirtinai didelis dujų poreikis, o jai (jam) sumažinti 3 straipsnyje nurodytų priemonių nepakanka ir Sąjungoje labai pablogėja dujų tiekimo padėtis, tačiau rinka yra pajėgi išspręsti sutrikimo problemą ir nėra būtina taikyti ne rinkos priemones.

3.   Komisija taip pat Tarybai pateikia pasiūlymą dėl Sąjungos masto pavojaus paskelbimo tuo atveju, kai to paprašo penkios ar daugiau kompetentingų institucijų, kurios paskelbė pavojų nacionaliniu lygmeniu pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalies b punktą.

4.   Taryba gali iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą kvalifikuota balsų dauguma.

5.   Prieš Tarybai pateikdama pasiūlymą dėl Sąjungos masto pavojaus paskelbimo, Komisija pasikonsultuoja su atitinkamomis rizikos grupėmis, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 2017/1938 I priede, (toliau – Rizikos grupės) ir to reglamento 4 straipsniu nustatyta dujų koordinavimo grupe (toliau – DKG).

6.   Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, įgyvendinimo sprendimu gali paskelbti, kad Sąjungos masto pavojus ir 5 straipsnyje nustatyti įpareigojimai atšaukiami. Pasiūlymą dėl tokio įgyvendinimo sprendimo Komisija Tarybai pateikia tuomet, kai, atlikusi vertinimą, ji mano, kad Sąjungos masto pavojaus paskelbimo sąlygos nebepateisina to pavojaus paskelbimo tolesnio išlaikymo, ir pasikonsultavusi su atitinkamomis Rizikos grupėmis bei DKG.

5 straipsnis

Privalomas poreikio mažinimas paskelbus Sąjungos masto pavojų

1.   Jei Taryba paskelbia Sąjungos masto pavojų, kiekviena valstybė narė sumažina savo dujų suvartojimą pagal 2 dalį (toliau – Privalomas poreikio mažinimas).

2.   Privalomo poreikio mažinimo tikslais, kol paskelbtas Sąjungos masto pavojus, dujų suvartojimas kiekvienoje valstybėje narėje laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. kovo 31 d. (toliau – Sumažinimo laikotarpis) turi būti 15 % mažesnis, palyginti su jos referenciniu dujų suvartojimu. Nustatant privalomą poreikio mažinimą, įskaičiuojamas laikotarpiu prieš paskelbiant Sąjungos masto pavojų valstybių narių sumažintas poreikis.

3.   Valstybė narė, kurios elektros energijos sistema yra sinchronizuota tik su trečiosios valstybės elektros energijos sistema, neturi taikyti 2 dalies, jei ji nebėra sinchronizuota su tos trečiosios valstybės sistema, tol, kol atskiros energijos sistemos paslaugos ar kitos paslaugos, teikiamos energijos perdavimo sistemos operatoriui, yra reikalingos tam, kad būtų užtikrintas saugus ir patikimas energijos sistemos veikimas.

4.   Valstybė narė neturi taikyti 2 dalies tol, kol ta valstybė narė nėra tiesiogiai prisijungusi prie kurios nors kitos valstybės narės dujų jungtinės sistemos.

5.   Valstybė narė referencinį dujų suvartojimą, kuriuo remiamasi privalomo poreikio mažinimo tikslui pagal 2 dalį apskaičiuoti, gali apriboti tokiu dujų kiekiu, kuris lygus skirtumui tarp jos 2022 m. rugpjūčio 1 d. tarpinio tikslo ir realaus dujų kiekio, laikomo 2022 m. rugpjūčio 1 d. , jei ji tą dieną yra įvykdžiusi tarpinį tikslą.

6.   Valstybė narė referencinį dujų suvartojimą, kuriuo remiamasi privalomo poreikio mažinimo tikslui pagal 2 dalį apskaičiuoti, gali apriboti per bazinį laikotarpį kaip žaliava suvartotų dujų kiekiu.

7.   Valstybė narė gali apriboti privalomą poreikio mažinimą 8 procentiniais punktais, jei ji pademonstruoja, kad jos jungčių su kitomis valstybėmis narėmis pajėgumas (matuojant pastoviu techniniu eksporto pajėgumu), palyginti su jos metiniu dujų suvartojimu 2021 m., yra mažesnis nei 50 %, ir kad jungčių su kitomis valstybėmis narėmis pajėgumas faktiškai buvo naudojamas dujų transportavimui ne mažiau kaip 90 % lygiu bent vieną mėnesį iki pranešimo apie nukrypti leidžiančią nuostatą dienos, nebent valstybė narė gali įrodyti, kad poreikio nebuvo ir pajėgumas buvo panaudotas maksimaliai, bei kad jos vidaus SGD įrenginiai yra komerciškai ir techniškai parengti į kitas valstybes nares nukreipti tokius dujų kiekius, kokių pareikalautų rinka.

8.   Valstybė narė, susidurianti su elektros energijos sektoriaus krize, gali laikinai apriboti privalomą poreikio mažinimą pagal 2 dalį iki tokio lygio, kuris yra būtinas elektros tiekimui kylančiai rizikai sušvelninti, jeigu nėra kitų ekonominių alternatyvų dujoms, būtinoms elektros energijai gaminti, pakeisti rimtai nesutrikdant energijos tiekimo saugumo. Tuo atveju valstybė narė praneša apie apribojimo priežastis ir pateikia pakankamai apribojimą pateisinančių išskirtinių aplinkybių įrodymų. Prireikus valstybė narė atnaujina pasirengimo valdyti riziką planą pagal Reglamento (ES) 2019/941 10 straipsnį.

9.   Apie savo sprendimą apriboti privalomą poreikio mažinimą pagal 5, 6, 7 ir 8 dalis valstybė narė praneša Komisijai kartu pateikdama būtinus įrodymus, kad sąlygos apriboti privalomą poreikio mažinimą yra tenkinamos. Pranešimas 5, 6 ir 7 dalių atžvilgiu gali būti pateikiamas jau po šio reglamento įsigaliojimo dienos ir turi būti pateiktas ne vėliau kaip per dvi savaites po Sąjungos masto pavojaus paskelbimo. Pranešimas 8 dalies atžvilgiu gali būti pateiktas ne vėliau kaip per dvi savaites po toje dalyje nurodytos elektros energijos sektoriaus krizės padėties susidarymo. Apie savo ketinimą valstybė narė taip pat informuoja atitinkamas Rizikos grupes ir DKG.

10.   Remdamasi pranešimu ir pasikonsultavusi su Rizikos grupėmis ir DKG, Komisija įvertina, ar apribojimo pagal 5, 6, 7 ir 8 dalis sąlygos yra tenkinamos. Jei Komisija mano, kad apribojimas yra nepagrįstas, ji priima nuomonę, kurioje nurodo priežastis, kodėl valstybė narė turėtų pašalinti ar pakeisti privalomo poreikio mažinimo apribojimą. Ta nuomonė priimama ne vėliau kaip per 30 darbo dienų nuo išsamaus pranešimo pagal 9 dalį dienos.

11.   Jei privalomo poreikio mažinimo apribojimo pagal 5, 6, 7 ir 8 dalis sąlygos nustoja būti tenkinamos, valstybė narė taiko privalomą poreikio mažinimo tikslą pagal 2 dalį.

12.   Komisija nepertraukiamai stebi, ar yra tenkinamos privalomo poreikio mažinimo apribojimo pagal 5, 6, 7 ir 8 dalis sąlygos.

13.   Privalomo poreikio mažinimo priemonėms taikomi 6, 7 ir 8 straipsniai, nedarant poveikio esamoms ilgalaikėms sutartims.

6 straipsnis

Priemonės poreikio mažinimui pasiekti

1.   Valstybės narės gali pačios rinktis tinkamas priemones poreikiui sumažinti. 3 ir 5 straipsniuose nurodytos priemonės turi būti aiškiai apibrėžtos, skaidrios, proporcingos, nediskriminacinės ir patikrinamos. Rinkdamosi priemones, valstybės narės turi atsižvelgti į Reglamente (ES) 2017/1938 išdėstytus principus. Priemonės, visų pirma:

| a) | neturi nederamai iškraipyti konkurencijos ar trikdyti tinkamo dujų vidaus rinkos veikimo; |
| --- | --- |

a)

neturi nederamai iškraipyti konkurencijos ar trikdyti tinkamo dujų vidaus rinkos veikimo;

| b) | neturi kelti pavojaus dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje; |
| --- | --- |

b)

neturi kelti pavojaus dujų tiekimo saugumui kitose valstybėse narėse ar Sąjungoje;

| c) | turi atitikti Reglamento (ES) 2017/1938 nuostatas, kiek tai susiję su saugomais vartotojais. |
| --- | --- |

c)

turi atitikti Reglamento (ES) 2017/1938 nuostatas, kiek tai susiję su saugomais vartotojais.

2.   Imdamosi poreikio mažinimo priemonių, valstybės narės apsvarsto galimybę pirmenybę teikti priemonėms, kurios daro poveikį kitiems vartotojams nei saugomi vartotojai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/1938 2 straipsnio 5 punkte, ir taip pat gali tokių priemonių tiems vartotojams netaikyti, remdamosi objektyviais bei skaidriais kriterijais, kuriais atsižvelgiama į jų ekonominę svarbą ir, be kita ko, į šiuos elementus:

| a) | sutrikimo poveikį tiekimo grandinėms, kurios yra ypač svarbios visuomenei; |
| --- | --- |

a)

sutrikimo poveikį tiekimo grandinėms, kurios yra ypač svarbios visuomenei;

| b) | galimą neigiamą poveikį kitose valstybėse narėse, visų pirma, galutinės grandies sektorių tiekimo grandinėms, kurios yra ypač svarbios visuomenei; |
| --- | --- |

b)

galimą neigiamą poveikį kitose valstybėse narėse, visų pirma, galutinės grandies sektorių tiekimo grandinėms, kurios yra ypač svarbios visuomenei;

| c) | galimą ilgalaikę žalą pramonės objektams; |
| --- | --- |

c)

galimą ilgalaikę žalą pramonės objektams;

| d) | galimybes mažinti suvartojimą ir rasti pakaitalų Sąjungoje. |
| --- | --- |

d)

galimybes mažinti suvartojimą ir rasti pakaitalų Sąjungoje.

3.   Priimdamos sprendimus dėl poreikio mažinimo priemonių, valstybės narės apsvarsto priemones elektros energijos sektoriuje suvartojamų dujų kiekiui mažinti, priemones, kuriomis skatinama pramonėje pereiti prie kito kuro, nacionalines sąmoningumo didinimo kampanijas, tikslinius įpareigojimus mažiau šildyti bei vėsinti ir priemones, kuriomis skatinama pereiti prie kito kuro ir mažinamas pramonės suvartojimas.

7 straipsnis

Poreikio mažinimo priemonių koordinavimas

1.   Tinkamam savanoriško ir privalomo poreikio mažinimo priemonių pagal 3 ir 5 straipsnius koordinavimui užtikrinti valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje kiekvienoje susijusioje Rizikos grupėje.

2.   Ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija atnaujina pagal Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnį parengtą nacionalinį ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, kad jame būtų atsižvelgta į savanoriškas poreikio mažinimo priemones. Kiekviena valstybė narė nacionalinį ekstremaliųjų situacijų valdymo planą taip pat atitinkamai atnaujina, jei pagal šio reglamento 4 straipsnį paskelbiamas Sąjungos masto pavojus. Nacionalinių ekstremaliųjų situacijų valdymo planų atnaujinimui pagal šią dalį netaikomos Reglamento (ES) 2017/1938 8 straipsnio 6–10 dalys.

3.   Prieš tvirtindamos patikslintus ekstremaliųjų situacijų planus valstybės narės konsultuojasi su Komisija ir susijusiomis Rizikos grupėmis. Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių tomis aplinkybėmis pareikštas nuomones, gali sušaukti Rizikos grupių ir DKG posėdžius su nacionalinėmis poreikio mažinimo priemonėmis susijusiems klausimams aptarti.

8 straipsnis

Stebėsena ir vykdymo užtikrinimas

1.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija stebi poreikio mažinimo priemonių įgyvendinimą savo teritorijoje. Kas du mėnesius, ne vėliau kaip iki po to einančio mėnesio 15 d., valstybės narės Komisijai praneša apie pasiektą poreikio sumažinimą. Komisijai stebėti savanorišką ir privalomą poreikio mažinimą padeda Rizikos grupės ir DKG.

2.   Jei Komisija pagal pateiktus poreikio mažinimo duomenis nustato, kad yra rizika, jog valstybė narė negalės įvykdyti 5 straipsnyje nustatyto privalomo poreikio mažinimo įpareigojimo, Komisija paprašo valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstyta strategija veiksmingai įgyvendinti poreikio mažinimo įpareigojimą. Komisija taip pat paprašo solidarumo priemonę taikyti pagal Reglamento (ES) 2017/1938 13 straipsnį paprašiusios valstybės narės pateikti planą, kuriame būtų išdėstyta strategija, kaip būtų galima dar labiau sumažinti dujų poreikį, pagal Reglamento (ES) 2017/1938 10 straipsnio 2 dalį. Abiem atvejais Komisija dėl pateiktų planų pateikia nuomonę su pastabomis bei pasiūlymais ir apie savo nuomonę informuoja Tarybą. Atitinkamos valstybės narės turi deramai atsižvelgti į Komisijos nuomonę.

3.   Komisija Europos Parlamentą ir Tarybą reguliariai informuoja apie šio reglamento įgyvendinimą.

9 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2023 m. gegužės 1 d. Komisija atlieka šio reglamento peržiūrą atsižvelgdama į bendrą dujų tiekimo Sąjungai padėtį ir Tarybai pateikia pagrindinių tos peržiūros išvadų ataskaitą. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, visų pirma, gali pasiūlyti pratęsti šio reglamento taikymo laikotarpį.

10 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas vienus metus nuo jo įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1032, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu (OL L 173, 2022 6 30, p. 17).

1

(2)  
  2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1938 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 994/2010 (OL L 280, 2017 10 28, p. 1).

2

(3)  
  2021 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Vokietija / Lenkija, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

Vokietija / Lenkija

(4)  
  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

4

(5)  
  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).

5

(6)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/941 dėl pasirengimo valdyti riziką elektros energijos sektoriuje, kuriuo panaikinama Direktyva 2005/89/EB (OL L 158, 2019 6 14, p. 1).

6

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/1370

2022 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ochratoksino A koncentracijos tam tikruose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93, nustatantį Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 (2) nustatyta didžiausia leidžiamoji tam tikrų teršalų, įskaitant ochratoksiną A, koncentracija maisto produktuose; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 (2) nustatyta didžiausia leidžiamoji tam tikrų teršalų, įskaitant ochratoksiną A, koncentracija maisto produktuose;

| (2) | ochratoksinas A yra mikotoksinas, kurį natūraliai gamina Aspergillus ir Penicillium genties grybai ir kuris kaip teršalas aptinkamas įvairiuose maisto produktuose, pavyzdžiui, grūduose ir grūdų produktuose, kavos pupelėse, džiovintuose vaisiuose, vyne ir vynuogių sultyse, prieskoniuose ir saldymedyje. Ochratoksinas A susidaro džiovinant grūdus saulėje ir juos laikant. Jo susidarymo galima išvengti taikant gerąją džiovinimo ir laikymo patirtį; |
| --- | --- |

(2)

ochratoksinas A yra mikotoksinas, kurį natūraliai gamina Aspergillus ir Penicillium genties grybai ir kuris kaip teršalas aptinkamas įvairiuose maisto produktuose, pavyzdžiui, grūduose ir grūdų produktuose, kavos pupelėse, džiovintuose vaisiuose, vyne ir vynuogių sultyse, prieskoniuose ir saldymedyje. Ochratoksinas A susidaro džiovinant grūdus saulėje ir juos laikant. Jo susidarymo galima išvengti taikant gerąją džiovinimo ir laikymo patirtį;

| (3) | 2020 m. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) priėmė atnaujintą mokslinę nuomonę dėl ochratoksino A maisto produktuose (3). Tarnyba laikėsi nuomonės, kad netikslinga nustatyti sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės ochratoksino A vertės, todėl 2006 m. Tarnybos nustatyta leidžiamoji savaitės norma (120 ng/kg kūno masės) nebegalioja. Ji taip pat padarė išvadą, kad apskaičiuotos ochratoksino A kancerogeninio poveikio ribos rodo galimą pavojų tam tikrų vartotojų grupių sveikatai; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) priėmė atnaujintą mokslinę nuomonę dėl ochratoksino A maisto produktuose (3). Tarnyba laikėsi nuomonės, kad netikslinga nustatyti sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės ochratoksino A vertės, todėl 2006 m. Tarnybos nustatyta leidžiamoji savaitės norma (120 ng/kg kūno masės) nebegalioja. Ji taip pat padarė išvadą, kad apskaičiuotos ochratoksino A kancerogeninio poveikio ribos rodo galimą pavojų tam tikrų vartotojų grupių sveikatai;

| (4) | didžiausia leidžiamoji ochratoksino A koncentracija tam tikruose maisto produktuose jau nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006. Atsižvelgiant į tai, kad ochratoksino A aptikta maisto produktuose, kuriems dar nenustatyta didžiausia leidžiamoji jo koncentracija ir kurie prisideda prie ochratoksino A poveikio žmonėms, tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją koncentraciją ir šiuose maisto produktuose, pvz., džiovintuose vaisiuose, išskyrus džiovintas vynuoges, tam tikruose paprastojo saldymedžio gaminiuose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose, tam tikrose žolelių užpilų sudedamosiose dalyse, tam tikrose aliejingosiose sėklose, pistacijose ir kakavos milteliuose. Nors ryšį tarp ochratoksino A koncentracijos salykle ir nealkoholiniuose salyklo gėrimuose bei jo koncentracijos džiovintose datulėse ir datulių sirupe reikia išsamiau išsiaiškinti, taip pat jau yra tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją koncentraciją nealkoholiniuose salyklo gėrimuose ir datulių sirupe. Be to, atsižvelgiant į turimus paplitimo duomenis, tikslinga sumažinti dabartinę didžiausią leidžiamąją ochratoksino A koncentraciją tam tikruose maisto produktuose, pvz., kepiniuose, džiovintuose vynuogėse, skrudintoje kavoje ir tirpioje kavoje. Be to, galiojančios nuostatos dėl ochratoksino A tam tikruose prieskoniuose buvo išplėstos įtraukiant visus prieskonius. Prieš nustatant didžiausią leidžiamąją koncentraciją sūryje ir kumpyje, reikėtų atlikti papildomą ochratoksino A šiuose maisto produktuose stebėseną; |
| --- | --- |

(4)

didžiausia leidžiamoji ochratoksino A koncentracija tam tikruose maisto produktuose jau nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006. Atsižvelgiant į tai, kad ochratoksino A aptikta maisto produktuose, kuriems dar nenustatyta didžiausia leidžiamoji jo koncentracija ir kurie prisideda prie ochratoksino A poveikio žmonėms, tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją koncentraciją ir šiuose maisto produktuose, pvz., džiovintuose vaisiuose, išskyrus džiovintas vynuoges, tam tikruose paprastojo saldymedžio gaminiuose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose, tam tikrose žolelių užpilų sudedamosiose dalyse, tam tikrose aliejingosiose sėklose, pistacijose ir kakavos milteliuose. Nors ryšį tarp ochratoksino A koncentracijos salykle ir nealkoholiniuose salyklo gėrimuose bei jo koncentracijos džiovintose datulėse ir datulių sirupe reikia išsamiau išsiaiškinti, taip pat jau yra tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją koncentraciją nealkoholiniuose salyklo gėrimuose ir datulių sirupe. Be to, atsižvelgiant į turimus paplitimo duomenis, tikslinga sumažinti dabartinę didžiausią leidžiamąją ochratoksino A koncentraciją tam tikruose maisto produktuose, pvz., kepiniuose, džiovintuose vynuogėse, skrudintoje kavoje ir tirpioje kavoje. Be to, galiojančios nuostatos dėl ochratoksino A tam tikruose prieskoniuose buvo išplėstos įtraukiant visus prieskonius. Prieš nustatant didžiausią leidžiamąją koncentraciją sūryje ir kumpyje, reikėtų atlikti papildomą ochratoksino A šiuose maisto produktuose stebėseną;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasirengti taikyti šiuo reglamentu nustatytas naujas taisykles, tikslinga nustatyti pagrįstą laikotarpį, taikytiną iki tol, kol bus pradėtos taikyti nauja didžiausia leidžiamoji koncentracija. Taip pat tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį maisto produktams, teisėtai pateiktiems rinkai iki šio reglamento taikymo pradžios datos; |
| --- | --- |

(6)

kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasirengti taikyti šiuo reglamentu nustatytas naujas taisykles, tikslinga nustatyti pagrįstą laikotarpį, taikytiną iki tol, kol bus pradėtos taikyti nauja didžiausia leidžiamoji koncentracija. Taip pat tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį maisto produktams, teisėtai pateiktiems rinkai iki šio reglamento taikymo pradžios datos;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Priede išvardyti maisto produktai, teisėtai pateikti rinkai iki 2023 m. sausio 1 d., gali likti rinkoje iki jų minimalaus tinkamumo vartoti termino arba nuorodoje „Tinka vartoti iki ... (data)“ nurodyto termino.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 37, 1993 2 13, p. 1.

1

(2)  
  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

2

(3)  
  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food. EFSA Journal 2020; 18(5):6113, p. 150, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food.

Journal

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priedo 2 dalies 2.2 įrašas pakeičiamas taip:

| Maisto produktai (1) | Didžiausia leidžiamoji koncentracija (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.2. | Ochratoksinas A | |
| 2.2.1. | Neperdirbti grūdai (18) | 5,0 |
| 2.2.2. | Visi iš neperdirbtų grūdų pagaminti ar perdirbti produktai, išskyrus 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ir 2.2.13 punktuose nurodytus maisto produktus
  Grūdai, patiekiami rinkai galutiniam vartotojui | 3,0 |
| 2.2.3. | Kepyklos gaminiai, javainių užkandžiai ir javainiai






  — | produktai, kurių sudėtyje nėra aliejingųjų sėklų, riešutų ar džiovintų vaisių |

Maisto produktai (1)

Didžiausia leidžiamoji koncentracija (μg/kg)

„2.2.

Ochratoksinas A

2.2.1.

Neperdirbti grūdai (18)

5,0

2.2.2.

Visi iš neperdirbtų grūdų pagaminti ar perdirbti produktai, išskyrus 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ir 2.2.13 punktuose nurodytus maisto produktus

Grūdai, patiekiami rinkai galutiniam vartotojui

3,0

2.2.3.

Kepyklos gaminiai, javainių užkandžiai ir javainiai

—

produktai, kurių sudėtyje nėra aliejingųjų sėklų, riešutų ar džiovintų vaisių

| — | produktai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 20 % džiovintų vynuogių ir (arba) džiovintų figų |
| --- | --- |

—

produktai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 20 % džiovintų vynuogių ir (arba) džiovintų figų

| — | kiti produktai, kurių sudėtyje yra aliejingųjų sėklų, riešutų ir (arba) džiovintų vaisių |
| --- | --- |

—

kiti produktai, kurių sudėtyje yra aliejingųjų sėklų, riešutų ir (arba) džiovintų vaisių

2,0

4,0

3,0

2.2.4.

Nealkoholiniai salyklo gėrimai

3,0

2.2.5.

Kviečių glitimas, kuris nėra tiesiogiai patiekiamas rinkai galutiniam vartotojui

8,0

2.2.6.

Džiovinti vaisiai

| — | džiovintos vynuogės (Currants veislės razinos, razinos ir Sultana veislės razinos) |
| --- | --- |

—

džiovintos vynuogės (Currants veislės razinos, razinos ir Sultana veislės razinos)

| — | kiti džiovinti vaisiai |
| --- | --- |

—

kiti džiovinti vaisiai

8,0

2,0

2.2.7.

Datulių sirupas

15

2.2.8.

Skrudinta kava

| — | skrudintos kavos pupelės ir malta skrudinta kava, išskyrus tirpią kavą |
| --- | --- |

—

skrudintos kavos pupelės ir malta skrudinta kava, išskyrus tirpią kavą

| — | tirpi kava |
| --- | --- |

—

tirpi kava

3,0

5,0

2.2.9.

Vynas (įskaitant putojantį vyną, išskyrus likerinį vyną ir vyną, kurio alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip 15 % tūrio) ir vaisių vynas (11)

2,0 (12 )

2.2.10.

Aromatintas vynas, aromatinto vyno gėrimai ir aromatinto vyno produktų kokteiliai (13)

2,0 (12 )

2.2.11.

Vynuogių sultys, atgamintos koncentruotos vynuogių sultys, vynuogių nektaras, vynuogių misa ir atgaminta koncentruota vynuogių misa, patiekiami rinkai galutiniam vartotojui (14)

2,0 (12 )

2.2.12.

Perdirbti grūdiniai maisto produktai kūdikiams ir mažiems vaikams ir maistas kūdikiams (3) (7)

0,50

2.2.13.

Kūdikiams ir mažiems vaikams skirti specialiosios medicininės paskirties dietiniai maisto produktai (3) (10)

0,50

2.2.14.

Prieskoniai, įskaitant džiovintus prieskonius, išskyrus Capsicum spp.

Capsicum spp. (džiovinti jų vaisiai, sveiki arba malti, įskaitant aitriąsias paprikas, aitriųjų paprikų miltelius, vienametes paprikas ir paprikas)

Prieskonių mišiniai

15

20

15

2.2.15.

Paprastasis saldymedis (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate ir kitos veislės)

| — | paprastojo saldymedžio šaknis, be kita ko, kaip žolelių užpilų sudedamoji dalis |
| --- | --- |

—

paprastojo saldymedžio šaknis, be kita ko, kaip žolelių užpilų sudedamoji dalis

| — | paprastojo saldymedžio ekstraktas (42), skirtas naudoti maiste, ypač gėrimuose ir konditerijos gaminiuose |
| --- | --- |

—

paprastojo saldymedžio ekstraktas (42), skirtas naudoti maiste, ypač gėrimuose ir konditerijos gaminiuose

| — | paprastojo saldymedžio konditerijos gaminiai, kurių sudėtyje yra ≥ 97 % paprastojo saldymedžio sausojo ekstrakto |
| --- | --- |

—

paprastojo saldymedžio konditerijos gaminiai, kurių sudėtyje yra ≥ 97 % paprastojo saldymedžio sausojo ekstrakto

| — | kiti paprastojo saldymedžio konditerijos gaminiai |
| --- | --- |

—

kiti paprastojo saldymedžio konditerijos gaminiai

20

80

50

10,0

2.2.16.

Džiovinti prieskoniniai augalai

10,0

2.2.17.

Imbiero šaknys, skirtos naudoti žolelių užpiluose

Vaistinės svilarožės šaknys, paprastosios kiaulpienės šaknys ir apelsinmedžių žiedai, skirti naudoti žolelių užpiluose arba kavos pakaitaluose

15

20

2.2.18.

Saulėgrąžų sėklos, moliūgų sėklos, melionų ir arbūzų sėklos, kanapių sėklos, sojos

5,0

2.2.19.

Pistacijos, kurios prieš pateikiant rinkai galutiniam vartotojui arba naudojant kaip maisto produktų sudedamąją dalį, turi būti rūšiuojamos arba kitaip fiziškai apdorojamos

Pistacijos, patiekiamos rinkai galutiniam vartotojui arba naudojamos kaip maisto produktų sudedamoji dalis

10,0

5,0

2.2.20.

Kakavos milteliai

3,0 “

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1371

2022 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo ištaisomos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB teksto redakcijos tam tikromis kalbomis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 (2) redakcijose bulgarų, čekų, danų, estų, italų, latvių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, slovėnų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis 38 straipsnio 6 dalyje yra klaida, dėl kurios keičiasi su toje dalyje nurodytu laikotarpiu susijusi nuostatos prasmė arba jos formuluotė gali būti klaidingai suprasta; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 (2) redakcijose bulgarų, čekų, danų, estų, italų, latvių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, slovėnų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis 38 straipsnio 6 dalyje yra klaida, dėl kurios keičiasi su toje dalyje nurodytu laikotarpiu susijusi nuostatos prasmė arba jos formuluotė gali būti klaidingai suprasta;

| (2) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 redakcijos bulgarų, čekų, danų, estų, italų, latvių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, slovėnų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis turėtų būti atitinkamai ištaisytos. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia; |
| --- | --- |

(2)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 redakcijos bulgarų, čekų, danų, estų, italų, latvių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, slovėnų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis turėtų būti atitinkamai ištaisytos. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia;

| (3) | šiame įgyvendinimo reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, pateiktą 2022 m. vasario 9 d., |
| --- | --- |

(3)

šiame įgyvendinimo reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, pateiktą 2022 m. vasario 9 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

(netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba)

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  
  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012 (OL L 334, 2018 12 31, p. 1).

2

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1372

2022 m. rugpjūčio 5 d.

dėl laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama neleisti kenkėjams Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekti į Sąjungą, būti vežamiems, plisti, daugintis ir būti išleistiems Sąjungoje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (1), ypač į jo 30 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (2), ypač į jo 128 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | kenkėjai Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nėra įtraukti į Sąjungos karantininių kenkėjų, saugomos zonos karantininių kenkėjų ar Sąjungos reguliuojamų nekarantininių kenkėjų sąrašą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/2072 (3); |
| --- | --- |

(1)

kenkėjai Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nėra įtraukti į Sąjungos karantininių kenkėjų, saugomos zonos karantininių kenkėjų ar Sąjungos reguliuojamų nekarantininių kenkėjų sąrašą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/2072 (3);

| (2) | 2016 m. Italija pranešė Komisijai, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) pirmą kartą aptikti Šiaurės Italijos teritorijoje, kurioje auginami ryžiai. Nuo to laiko jie buvo aptinkami ir kituose ryžių laukuose, o sunkiausiais užkrėtimo atvejais netekta iki 50 % įprastos pasėlių produkcijos; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Italija pranešė Komisijai, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) pirmą kartą aptikti Šiaurės Italijos teritorijoje, kurioje auginami ryžiai. Nuo to laiko jie buvo aptinkami ir kituose ryžių laukuose, o sunkiausiais užkrėtimo atvejais netekta iki 50 % įprastos pasėlių produkcijos;

| (3) | 2017 m. Italija ėmėsi oficialių priemonių (4), kad neleistų toliau patekti Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) į jos teritoriją ir joje plisti. Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) daugiausia siejami su Oryza sativa L. įsišaknijusiais augalais, išaugintais dirvožemyje ir skirtais sodinti. Jie taip pat siejami su kitais augalais šeimininkais, pvz., miežiais, tačiau mažesniu mastu nei su Oryza sativa L. įsišaknijusiais augalais; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. Italija ėmėsi oficialių priemonių (4), kad neleistų toliau patekti Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) į jos teritoriją ir joje plisti. Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) daugiausia siejami su Oryza sativa L. įsišaknijusiais augalais, išaugintais dirvožemyje ir skirtais sodinti. Jie taip pat siejami su kitais augalais šeimininkais, pvz., miežiais, tačiau mažesniu mastu nei su Oryza sativa L. įsišaknijusiais augalais;

| (4) | Kol kas Italija – vienintelė valstybė narė, kurioje patvirtintas Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimas. Remiantis 2018 m. Italijos atliktu rizikos vertinimu (5) daroma išvada, kad šie kenkėjai atitinka Reglamento (ES) 2016/2031 I priedo 3 skirsnio 2 poskirsnyje nustatytus kriterijus. Todėl manoma, kad dėl jų būtina imtis laikinųjų priemonių. Jose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip jie dažniausiai plinta, pvz., per sodinti skirtus augalus, dirvožemį, mašinas ir įrankius, taip pat į žmogaus sukeliamą perdavimą; |
| --- | --- |

(4)

Kol kas Italija – vienintelė valstybė narė, kurioje patvirtintas Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimas. Remiantis 2018 m. Italijos atliktu rizikos vertinimu (5) daroma išvada, kad šie kenkėjai atitinka Reglamento (ES) 2016/2031 I priedo 3 skirsnio 2 poskirsnyje nustatytus kriterijus. Todėl manoma, kad dėl jų būtina imtis laikinųjų priemonių. Jose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip jie dažniausiai plinta, pvz., per sodinti skirtus augalus, dirvožemį, mašinas ir įrankius, taip pat į žmogaus sukeliamą perdavimą;

| (5) | nuspręsta, kad tam tikrame Italijos ryžių auginimo teritorijos regione Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) išnaikinti nebeįmanoma. Todėl Italijai turėtų būti leista tame regione taikyti ne šių kenkėjų naikinimo, o izoliavimo tame regione priemones. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama išlaikyti stabilų paplitimo Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) lygį. Tačiau jei stebėsena parodytų, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) paplitimo lygis pakilo, turėtų būti imtasi priemonių jiems išnaikinti, kad tas lygis vėl nukristų ir būtų neleidžiama jiems plisti; |
| --- | --- |

(5)

nuspręsta, kad tam tikrame Italijos ryžių auginimo teritorijos regione Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) išnaikinti nebeįmanoma. Todėl Italijai turėtų būti leista tame regione taikyti ne šių kenkėjų naikinimo, o izoliavimo tame regione priemones. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama išlaikyti stabilų paplitimo Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) lygį. Tačiau jei stebėsena parodytų, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) paplitimo lygis pakilo, turėtų būti imtasi priemonių jiems išnaikinti, kad tas lygis vėl nukristų ir būtų neleidžiama jiems plisti;

| (6) | valstybės narės turėtų informuoti visuomenę ir atitinkamus profesionalius veiklos vykdytojus apie Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) keliamą grėsmę ir priemones, kurių imtasi kovai su ja, kad visi potencialiai susiję subjektai elgtųsi efektyviau. Visų pirma valstybės narės turėtų plačiau informuoti apie šių kenkėjų plitimo per avalynę ir transporto priemones pavojų, nes būtent šie būdai aktualiausi visuomenei; |
| --- | --- |

(6)

valstybės narės turėtų informuoti visuomenę ir atitinkamus profesionalius veiklos vykdytojus apie Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) keliamą grėsmę ir priemones, kurių imtasi kovai su ja, kad visi potencialiai susiję subjektai elgtųsi efektyviau. Visų pirma valstybės narės turėtų plačiau informuoti apie šių kenkėjų plitimo per avalynę ir transporto priemones pavojų, nes būtent šie būdai aktualiausi visuomenei;

| (7) | siekiant anksti nustatyti galimą Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimą ir užkirsti kelią jų plitimui į likusią Sąjungos teritorijos dalį, turėtų būti vykdoma stebėsena demarkacinėse zonose ir taip pat turėtų būti vykdoma už jų ribų augančių augalų šeimininkų stebėsena. Valstybės narės turėtų kasmet vykdyti stebėseną, pagrįstą Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekimo rizikos vertinimu; |
| --- | --- |

(7)

siekiant anksti nustatyti galimą Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimą ir užkirsti kelią jų plitimui į likusią Sąjungos teritorijos dalį, turėtų būti vykdoma stebėsena demarkacinėse zonose ir taip pat turėtų būti vykdoma už jų ribų augančių augalų šeimininkų stebėsena. Valstybės narės turėtų kasmet vykdyti stebėseną, pagrįstą Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekimo rizikos vertinimu;

| (8) | atsižvelgiant į Italijos pateiktus įrodymus ir į tai, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) plačiai paplitę trečiosiose valstybėse, kuriose auginami ryžiai, būtina patikrinti, ar prieš įvežant į Sąjungą sodinti skirtus įsišaknijusius Oryza sativa L. augalus tose trečiosiose šalyse buvo įvykdytos tam tikros sąlygos. Visų pirma šios sąlygos turėtų būti susijusios su tuo, ar auginimo vietovė ar vieta neužkrėsta šiais kenkėjais, atliktinais oficialiais patikrinimais ir būtinu deklaravimu fitosanitariniame sertifikate. Šios sąlygos yra būtinos siekiant užtikrinti, kad minėti augalai nebūtų užkrėsti Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į Italijos pateiktus įrodymus ir į tai, kad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) plačiai paplitę trečiosiose valstybėse, kuriose auginami ryžiai, būtina patikrinti, ar prieš įvežant į Sąjungą sodinti skirtus įsišaknijusius Oryza sativa L. augalus tose trečiosiose šalyse buvo įvykdytos tam tikros sąlygos. Visų pirma šios sąlygos turėtų būti susijusios su tuo, ar auginimo vietovė ar vieta neužkrėsta šiais kenkėjais, atliktinais oficialiais patikrinimais ir būtinu deklaravimu fitosanitariniame sertifikate. Šios sąlygos yra būtinos siekiant užtikrinti, kad minėti augalai nebūtų užkrėsti Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

| (9) | be to, būtina, kad atvežti sodinti skirti įsišakniję Oryza sativa L. augalai būtų vizualiai tikrinami ir, jei jie turi Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) požymių, būtų imami ir tiriami mėginiai dėl šio kenkėjo, siekiant nustatyti galimą buvimą arba patvirtinti, kad augalas juo neužkrėstas; |
| --- | --- |

(9)

be to, būtina, kad atvežti sodinti skirti įsišakniję Oryza sativa L. augalai būtų vizualiai tikrinami ir, jei jie turi Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) požymių, būtų imami ir tiriami mėginiai dėl šio kenkėjo, siekiant nustatyti galimą buvimą arba patvirtinti, kad augalas juo neužkrėstas;

| (10) | taip pat turėtų būti numatytos priemonės dėl Sąjungos kilmės įsišaknijusių Oryza sativa L. augalų vežimo Sąjungoje. Siekiant užtikrinti tinkamą fitosanitarinės apsaugos lygį, turėtų būti draudžiama vežti šiuos augalus ir dirvožemį iš demarkacinių zonų į likusią Sąjungos teritorijos dalį; |
| --- | --- |

(10)

taip pat turėtų būti numatytos priemonės dėl Sąjungos kilmės įsišaknijusių Oryza sativa L. augalų vežimo Sąjungoje. Siekiant užtikrinti tinkamą fitosanitarinės apsaugos lygį, turėtų būti draudžiama vežti šiuos augalus ir dirvožemį iš demarkacinių zonų į likusią Sąjungos teritorijos dalį;

| (11) | šis reglamentas turėtų būti taikomas pakankamai ilgai, kad būtų galima jį peržiūrėti ir atsižvelgti į Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimą ir plitimą. |
| --- | --- |

(11)

šis reglamentas turėtų būti taikomas pakankamai ilgai, kad būtų galima jį peržiūrėti ir atsižvelgti į Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) buvimą ir plitimą.

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama neleisti kenkėjams Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekti į Sąjungą, būti vežamiems, plisti, daugintis ir būti išleistiems Sąjungoje.

Meloidogyne graminicola

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | nurodytieji kenkėjai – Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

1)

nurodytieji kenkėjai – Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| 2) | nurodytieji augalai – dirvožemyje išauginti sodinti skirti Oryza sativa L. augalai su šaknimis, išskyrus sėklas; |
| --- | --- |

2)

nurodytieji augalai – dirvožemyje išauginti sodinti skirti Oryza sativa L. augalai su šaknimis, išskyrus sėklas;

Oryza sativa

| 3) | augalai šeimininkai – I priede išvardytų genčių ir rūšių dirvožemyje išauginti sodinti skirti augalai su šaknimis; |
| --- | --- |

3)

augalai šeimininkai – I priede išvardytų genčių ir rūšių dirvožemyje išauginti sodinti skirti augalai su šaknimis;

| 4) | augalai šeimininkai savaiminukai – auginimo vietose aptinkami, bet ten specialiai nesodinti augalai šeimininkai; |
| --- | --- |

4)

augalai šeimininkai savaiminukai – auginimo vietose aptinkami, bet ten specialiai nesodinti augalai šeimininkai;

| 5) | nurodytosios sėklos – Oryza sativa L. sėklos; |
| --- | --- |

5)

nurodytosios sėklos – Oryza sativa L. sėklos;

Oryza sativa

| 6) | nurodytieji objektai – mašinos, įrankiai, transporto priemonės ir asmeninė įranga, naudojami veiklai, susijusiai su augalų šeimininkų sodinimu, apdorojimu ar derliaus nuėmimu; |
| --- | --- |

6)

nurodytieji objektai – mašinos, įrankiai, transporto priemonės ir asmeninė įranga, naudojami veiklai, susijusiai su augalų šeimininkų sodinimu, apdorojimu ar derliaus nuėmimu;

| 7) | demarkacinė zona – zona, kurią sudaro užkrėsta zona ir buferinė zona, nustatyta aptikus nurodytuosius kenkėjus; |
| --- | --- |

7)

demarkacinė zona – zona, kurią sudaro užkrėsta zona ir buferinė zona, nustatyta aptikus nurodytuosius kenkėjus;

| 8) | užkrėsta zona – zona, kurioje Oryza sativa L. lauke ar laukuose yra:






  a) | visi augalai šeimininkai, kurie, kaip žinoma, yra užkrėsti nurodytaisiais kenkėjais; |
| --- | --- | --- |

8)

užkrėsta zona – zona, kurioje Oryza sativa L. lauke ar laukuose yra:

Oryza sativa

a)

visi augalai šeimininkai, kurie, kaip žinoma, yra užkrėsti nurodytaisiais kenkėjais;

| b) | visi augalai šeimininkai, kurie turi galimo užkrėtimo nurodytaisiais kenkėjais požymių; |
| --- | --- |

b)

visi augalai šeimininkai, kurie turi galimo užkrėtimo nurodytaisiais kenkėjais požymių;

| c) | visi kiti augalai, kurie, kaip įtariama, buvo užkrėsti arba užkrėsti nurodytaisiaiskenkėjais, įskaitant augalus, kurie gali būti užkrėsti dėl jų imlumo tam kenkėjui ir artumo užkrėstiems nurodytiesiems augalams, arba iš jų išauginti augalai; |
| --- | --- |

c)

visi kiti augalai, kurie, kaip įtariama, buvo užkrėsti arba užkrėsti nurodytaisiaiskenkėjais, įskaitant augalus, kurie gali būti užkrėsti dėl jų imlumo tam kenkėjui ir artumo užkrėstiems nurodytiesiems augalams, arba iš jų išauginti augalai;

| d) | žemė, dirvožemis ar kiti elementai, užkrėsti arba galintys būti užkrėsti nurodytaisiais kenkėjais; |
| --- | --- |

d)

žemė, dirvožemis ar kiti elementai, užkrėsti arba galintys būti užkrėsti nurodytaisiais kenkėjais;

| 9) | buferinė zona – ne mažiau kaip 100 m pločio zona aplink užkrėstą zoną; |
| --- | --- |

9)

buferinė zona – ne mažiau kaip 100 m pločio zona aplink užkrėstą zoną;

| 10) | apsauginio pasėlio metodas – metodas, kurį taikant tam tikri nurodytieji augalai laikinai sodinami užkrėstame lauke, siekiant sugauti nurodytuosius kenkėjus, o vėliau pašalinami ir sunaikinami, kad tame lauke nuo to kenkėjo būtų apsaugoti kiti nurodytieji augalai. |
| --- | --- |

10)

apsauginio pasėlio metodas – metodas, kurį taikant tam tikri nurodytieji augalai laikinai sodinami užkrėstame lauke, siekiant sugauti nurodytuosius kenkėjus, o vėliau pašalinami ir sunaikinami, kad tame lauke nuo to kenkėjo būtų apsaugoti kiti nurodytieji augalai.

3 straipsnis

Draudimas įvežti į Sąjungą ir vežti joje

Nurodytieji kenkėjai neįvežami į Sąjungos teritoriją, nevežami joje, nelaikomi, nedauginami arba neišleidžiami Sąjungos teritorijoje.

4 straipsnis

Demarkacinių zonų nustatymas

1.   Jei patvirtinamas nurodytųjų kenkėjų buvimas Sąjungos teritorijoje, kiekviena atitinkama valstybė narė nedelsdama nustato demarkacinę zoną.

2.   Jei nurodytųjų kenkėjų buvimas patvirtinamas buferinėje zonoje, atitinkama valstybė narė nedelsdama peržiūri ir atitinkamai pakeičia užkrėstos zonos ir buferinės zonos ribas.

3.   Atitinkama valstybė narė praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie demarkacinių zonų, nustatytų dėl nurodytųjų kenkėjų pagal Reglamento (ES) 2016/2031 18 straipsnį, skaičių ir vietas.

4.   Jeigu demarkacinėje zonoje, remiantis 8 straipsnyje nurodyta stebėsena, nurodytieji kenkėjai neaptinkami 3 metus iš eilės, demarkacinė zona gali būti panaikinta. Tokiais atvejais atitinkama valstybė narė praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, kad demarkacinė zona panaikinta pagal Reglamento (ES) 2016/2031 19 straipsnio 4 dalį.

5 straipsnis

Naikinimo priemonės

Siekdama išnaikinti nurodytuosius kenkėjus, atitinkama valstybė narė demarkacinėje (-ėse) zonoje (-ose) taiko visas šias priemones:

| 1) | užkrėstosios zonos nurodytieji augalai pašalinami ir sunaikinami derliaus nuėmimui artimu laiku. Nurodytieji augalai sunaikinami in situ arba šiam tikslui skirtoje netolimoje vietovėje, esančioje užkrėstoje zonoje, taip, kad nurodytieji kenkėjai neišplistų; |
| --- | --- |

1)

užkrėstosios zonos nurodytieji augalai pašalinami ir sunaikinami derliaus nuėmimui artimu laiku. Nurodytieji augalai sunaikinami in situ arba šiam tikslui skirtoje netolimoje vietovėje, esančioje užkrėstoje zonoje, taip, kad nurodytieji kenkėjai neišplistų;

in situ

| 2) | užkrėstoje zonoje nesėjamos nurodytosios sėklos ir nesodinami augalai šeimininkai; |
| --- | --- |

2)

užkrėstoje zonoje nesėjamos nurodytosios sėklos ir nesodinami augalai šeimininkai;

| 3) | augalai šeimininkai savaiminukai reguliariai naikinami; |
| --- | --- |

3)

augalai šeimininkai savaiminukai reguliariai naikinami;

| 4) | užkrėstos zonos laukai užtvindomi nepertraukiamam ilgesniam kaip 18 mėnesių laikotarpiui. Jei taip užtvindyti neįmanoma, taikomas apsauginio pasėlio metodas arba kiti metodai, neleidžiantys kenkėjui užbaigti jo gyvenimo ciklo; |
| --- | --- |

4)

užkrėstos zonos laukai užtvindomi nepertraukiamam ilgesniam kaip 18 mėnesių laikotarpiui. Jei taip užtvindyti neįmanoma, taikomas apsauginio pasėlio metodas arba kiti metodai, neleidžiantys kenkėjui užbaigti jo gyvenimo ciklo;

| 5) | taikant apsauginio pasėlio metodą naudoti nurodytieji augalai sunaikinami per 5 savaites nuo sodinimo; |
| --- | --- |

5)

taikant apsauginio pasėlio metodą naudoti nurodytieji augalai sunaikinami per 5 savaites nuo sodinimo;

| 6) | užkrėstoje zonoje naudoti nurodytieji objektai, prieš juos perkeliant į aplinkinius laukus, išvalomi nuo dirvožemio ir augalų liekanų. Valant vengiama, kad liekanos nepasklistų iš užkrėsto lauko. |
| --- | --- |

6)

užkrėstoje zonoje naudoti nurodytieji objektai, prieš juos perkeliant į aplinkinius laukus, išvalomi nuo dirvožemio ir augalų liekanų. Valant vengiama, kad liekanos nepasklistų iš užkrėsto lauko.

6 straipsnis

Izoliavimo priemonės

1.   II priede išvardytose demarkacinėse zonose kompetentinga institucija, siekdama izoliuoti nurodytuosius kenkėjus tose zonose ir neleisti jiems plisti už jų ribų, taiko visas toliau nurodytas priemones:

| a) | nurodytosios sėklos gali būti sėjamos, o nurodytieji augalai gali būti sodinami tik pritaikius vieną iš šių fitosanitarinių priemonių:






  i) | nepertraukiamas užtvindymas ne trumpiau kaip 6 mėnesius nuo paskutinio derliaus nuėmimo; |
| --- | --- | --- |

a)

nurodytosios sėklos gali būti sėjamos, o nurodytieji augalai gali būti sodinami tik pritaikius vieną iš šių fitosanitarinių priemonių:

i)

nepertraukiamas užtvindymas ne trumpiau kaip 6 mėnesius nuo paskutinio derliaus nuėmimo;

| ii) | apsauginio pasėlio metodas, kai nurodytieji augalai sunaikinami per penkias savaites nuo sodinimo; |
| --- | --- |

ii)

apsauginio pasėlio metodas, kai nurodytieji augalai sunaikinami per penkias savaites nuo sodinimo;

| iii) | sėjomaina naudojant augalus, kurie nėra augalai šeimininkai, arba kultivuojamus augalus šeimininkus, priklausančius genčiai Brassica L. arba rūšims Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ir Zea mays L., skirtus svogūnų, daržovių ar grūdų auginimui galutiniams naudotojams, ir kurie nėra sodinti skirti augalai; |
| --- | --- |

iii)

sėjomaina naudojant augalus, kurie nėra augalai šeimininkai, arba kultivuojamus augalus šeimininkus, priklausančius genčiai Brassica L. arba rūšims Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ir Zea mays L., skirtus svogūnų, daržovių ar grūdų auginimui galutiniams naudotojams, ir kurie nėra sodinti skirti augalai;

| b) | augalai šeimininkai savaiminukai reguliariai naikinami; |
| --- | --- |

b)

augalai šeimininkai savaiminukai reguliariai naikinami;

| c) | užkrėstame lauke naudoti nurodytieji objektai, prieš juos perkeliant į aplinkinius laukus, išvalomi nuo dirvožemio ir augalų liekanų. Valant vengiama, kad liekanos nepasklistų iš užkrėsto lauko. |
| --- | --- |

c)

užkrėstame lauke naudoti nurodytieji objektai, prieš juos perkeliant į aplinkinius laukus, išvalomi nuo dirvožemio ir augalų liekanų. Valant vengiama, kad liekanos nepasklistų iš užkrėsto lauko.

2.   Jei stebėsenos rezultatai rodo, kad nurodytųjų kenkėjų padaugėjo, kompetentinga institucija atitinkamose demarkacinėse zonose taiko 5 straipsnyje nurodytas priemones.

7 straipsnis

Informuotumo didinimas

Dėl demarkacinės (-ių) zonos (-ų), kurioje (-iose) buvo taikomos 5 ir 6 straipsniuose nurodytos naikinimo ir izoliavimo priemonės, atitinkama valstybė narė didina visuomenės informuotumą apie nurodytųjų kenkėjų keliamą grėsmę ir priemones, kurių imtasi siekiant neleisti jam toliau plisti už demarkacinių zonų ribų. Ji užtikrina, kad visuomenė ir atitinkami veiklos vykdytojai žinotų apie demarkacinės (-ių) zonos (-ų), užkrėstos zonos ir buferinės zonos ribas.

8 straipsnis

Nurodytųjų kenkėjų stebėsena valstybių narių teritorijose

1.   Valstybės narės kasmet vykdo oficialią stebėseną dėl augalų šeimininkų užkrėtimo nurodytaisiais kenkėjais valstybių narių teritorijoje, pirmenybę teikdamos nurodytųjų augalų stebėsenai. Ši stebėsena grindžiami rizika.

Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisijai ir kitoms valstybėms narėms perduoda už demarkacinių zonų ribų vykdytos stebėsenos rezultatus, remdamosi Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1231 (6) I priede nurodytomis formomis.

2.   Demarkacinėse zonose atitinkama valstybė narė stebi nurodytųjų kenkėjų buvimo raidą. Atitinkama valstybė narė iki kiekvienų metų balandžio 30 d. perduoda Komisijai ir kitoms valstybėms narėms stebėsenos, vykdytos pagal III priede pateiktą formą, rezultatus.

3.   Vykdant šią stebėseną apžiūrimi augalai šeimininkai ir imami užkrėtimo požymių turinčių augalų šeimininkų ir tinkamais atvejais užkrėtimo požymių neturinčių augalų šeimininkų, esančių netoli užkrėtimo požymių turinčių augalų šeimininkų, ir dirvožemio mėginiai. Augalų, iš kurių imami mėginiai, šaknų sistema tikrinama dėl nurodytųjų kenkėjų galų.

4.   Dirvožemio mėginiai imami šalia užkrėtimo požymių turinčių augalų šeimininkų. Dirvožemio mėginiai imami 20–25 cm gylyje. Stebimuose laukuose dirvožemio mėginiai imami stačiakampiu tinkleliu, apimančiu visą lauką, o atstumas tarp mėginių neviršija 20 m ilgio ir 5 m pločio. Mėginio dydis – 500 ml, tenkančių iki 1 ha bendro paviršiaus.

9 straipsnis

Nurodytųjų augalų, dirvožemio, nurodytųjų sėklų ir nurodytųjų objektų vežimas

1.   Iš demarkacinių zonų draudžiama išvežti nurodytuosius augalus.

2.   Dirvožemį, kuriame ankstesnius 3 metus auginti nurodytieji augalai, draudžiama vežti demarkacinėse zonose arba iš jų.

3.   Nurodytąsias sėklas leidžiama vežti demarkacinėse zonose arba iš jų tik tuo atveju, jei jose nėra dirvožemio ir augalų liekanų.

4.   Nurodytuosius objektus leidžiama išvežti iš demarkacinių zonų tik tuo atveju, jei jie išvalomi ir nustatoma, kad jie neužteršti dirvožemiu.

10 straipsnis

Nurodytųjų augalų ir nurodytųjų sėklų įvežimas į Sąjungą

Trečiųjų valstybių kilmės nurodytieji augalai ir nurodytosios sėklos į Sąjungą gali būti įvežami tik tuo atveju, jei kompetentingos institucijos arba profesionalūs veiklos vykdytojai, oficialiai prižiūrint kompetentingoms institucijoms, laikosi visų šių reikalavimų:

| 1) | nurodytieji augalai, išauginti kenkėjais neužkrėstoje auginimo vietovėje arba vietoje, oficialiai patikrinti toje auginimo vietovėje ar vietoje tinkamiausiu infekcijos požymiams nustatyti laiku per paskutinį pasibaigusį vegetacijos ciklą prieš eksportą ir nustatyta, kad jie neužkrėsti nurodytaisiais kenkėjais; |
| --- | --- |

1)

nurodytieji augalai, išauginti kenkėjais neužkrėstoje auginimo vietovėje arba vietoje, oficialiai patikrinti toje auginimo vietovėje ar vietoje tinkamiausiu infekcijos požymiams nustatyti laiku per paskutinį pasibaigusį vegetacijos ciklą prieš eksportą ir nustatyta, kad jie neužkrėsti nurodytaisiais kenkėjais;

| 2) | oficialūs patikrinimai buvo atlikti tinkamiausiu infekcijos požymiams nustatyti laiku per paskutinį pasibaigusį vegetacijos ciklą prieš eksportą bent 100 m pločio zonoje, supančioje 1 punkte nurodytą auginimo vietovę ar vietą; |
| --- | --- |

2)

oficialūs patikrinimai buvo atlikti tinkamiausiu infekcijos požymiams nustatyti laiku per paskutinį pasibaigusį vegetacijos ciklą prieš eksportą bent 100 m pločio zonoje, supančioje 1 punkte nurodytą auginimo vietovę ar vietą;

| 3) | visi nurodytieji augalai zonoje, supančioje kenkėjais neužkrėstą auginimo vietovę arba vietą, per minėtus patikrinimus turėję infekcijos požymių, buvo nedelsiant sunaikinti; |
| --- | --- |

3)

visi nurodytieji augalai zonoje, supančioje kenkėjais neužkrėstą auginimo vietovę arba vietą, per minėtus patikrinimus turėję infekcijos požymių, buvo nedelsiant sunaikinti;

| 4) | prie nurodytųjų augalų pridedamas fitosanitarinis sertifikatas, kurio skirsnyje „Papildomas deklaravimas“ pagal Reglamento (ES) 2016/2031 71 straipsnio 2 dalį pateikiamas vienas iš šių įrašų:






  a) | „Nurodytųjų augalų kilmės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarijos priemonių standartų, pripažino, kad ta šalis neužkrėsta nurodytaisiais kenkėjais.“; |
| --- | --- | --- |

4)

prie nurodytųjų augalų pridedamas fitosanitarinis sertifikatas, kurio skirsnyje „Papildomas deklaravimas“ pagal Reglamento (ES) 2016/2031 71 straipsnio 2 dalį pateikiamas vienas iš šių įrašų:

a)

„Nurodytųjų augalų kilmės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarijos priemonių standartų, pripažino, kad ta šalis neužkrėsta nurodytaisiais kenkėjais.“;

| b) | „Nurodytieji augalai kilę iš kenkėjais neužkrėstos teritorijos, kurią dėl nurodytųjų kenkėjų nustatė atitinkamos teritorijos trečiosios valstybės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarinių priemonių standartų. Kenkėjais neužkrėstos teritorijos pavadinimas įtraukiamas į fitosanitarinio sertifikato skirsnį „Kilmės vieta“.“; |
| --- | --- |

b)

„Nurodytieji augalai kilę iš kenkėjais neužkrėstos teritorijos, kurią dėl nurodytųjų kenkėjų nustatė atitinkamos teritorijos trečiosios valstybės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarinių priemonių standartų. Kenkėjais neužkrėstos teritorijos pavadinimas įtraukiamas į fitosanitarinio sertifikato skirsnį „Kilmės vieta“.“;

| c) | „Nurodytieji augalai išauginti kenkėjais neužkrėstoje auginimo vietovėje ar vietoje, kurią dėl nurodytųjų kenkėjų nustatė atitinkamos trečiosios valstybės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarijos priemonių standartų („Kenkėjais neužkrėstų auginimo vietovių ar vietų nustatymo reikalavimai“, ISPM Nr. 10 (1999), Roma, IPPC, FAO, 2016 m.), ir jie išauginti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1372 (*1).“ |
| --- | --- |

c)

„Nurodytieji augalai išauginti kenkėjais neužkrėstoje auginimo vietovėje ar vietoje, kurią dėl nurodytųjų kenkėjų nustatė atitinkamos trečiosios valstybės nacionalinė augalų apsaugos organizacija, laikydamasi atitinkamų tarptautinių fitosanitarijos priemonių standartų („Kenkėjais neužkrėstų auginimo vietovių ar vietų nustatymo reikalavimai“, ISPM Nr. 10 (1999), Roma, IPPC, FAO, 2016 m.), ir jie išauginti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2022/1372 (*1).“

*1

(*1)  
  2022 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1372 dėl laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama neleisti kenkėjams Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) patekti į Sąjungą, būti vežamiems, plisti, daugintis ir būti išleistiems Sąjungoje (OL L 206, 2022 8 8, p. 16).;"

*1

Meloidogyne graminicola

| 5) | fitosanitarinio sertifikato, pridedamo prie trečiųjų valstybių kilmės nurodytųjų sėklų, skirsnyje „Papildomas deklaravimas“ nurodoma, kad sėklos neužterštos dirvožemiu ir liekanomis. |
| --- | --- |

5)

fitosanitarinio sertifikato, pridedamo prie trečiųjų valstybių kilmės nurodytųjų sėklų, skirsnyje „Papildomas deklaravimas“ nurodoma, kad sėklos neužterštos dirvožemiu ir liekanomis.

11 straipsnis

Nurodytųjų augalų, turinčių nurodytųjų kenkėjų požymių, mėginių ėmimas ir tyrimas

Nurodytųjų augalų, įvežtų į Sąjungą iš trečiosios valstybės ir turinčių nurodytųjų kenkėjų požymių, mėginiai imami ir tiriami, siekiant nustatyti, ar jie užkrėsti tais kenkėjais.

12 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas iki 2025 m. birželio 30 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 317, 2016 11 23, p. 4.

1

(2)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

2

(3)  
  2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2072, kuriuo nustatomos vienodos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų įgyvendinimo sąlygos, panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 690/2008 ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019 (OL L 319, 2019 12 10, p. 1).

3

(4)  
  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 2017 8 30.

4

Misure d’emergenza per impedire la diffusione di

nel territorio della Repubblica italiana

Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana

Serie generale n. 202

(5)  Kenkėjų Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) keliamos rizikos analizė, atlikta Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria

(6)  
  2020 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1231 dėl stebėsenos rezultatų metinių ataskaitų formos ir jos pildymo nurodymų bei dėl daugiamečių stebėsenos programų formos ir praktinių taisyklių, nustatytų atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 22 ir 23 straipsniuose (OL L 280, 2020 8 28, p. 1).

6

---

I PRIEDAS

2 straipsnio 3 punkte nurodytų augalų šeimininkų sąrašas

Gentis ar rūšis

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

II PRIEDAS

6 straipsnyje nurodytos demarkacinės zonos

Italija

Italijos demarkacinių zonų savivaldybių sąrašas

| Regionas | Provincija | Savivaldybės |
| --- | --- | --- |
| Lombardija | Pavija | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Pjemontas | Bjela | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Pjemontas | Verčelis | Buronzo |

Regionas

Provincija

Savivaldybės

Lombardija

Pavija

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Pjemontas

Bjela

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Pjemontas

Verčelis

Buronzo

---

III PRIEDAS

Pagal 8 straipsnio 2 dalį demarkacinėse zonose atliekamos stebėsenos rezultatų ataskaitų forma

| 1. | Demarkacinės zonos aprašymas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Demarkacinės zonos pradinis dydis (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Demarkacinės zonos atnaujintas dydis (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zona |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stebėsenos vietos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nustatytos rizikos zonos |
| --- | --- |

7.

| 8. | Patikrintos rizikos zonos |
| --- | --- |

8.

| 9. | Augalinė medžiaga/prekė |
| --- | --- |

9.

| 10. | Augalų šeimininkų rūšių sąrašas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Laikas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Išsamūs stebėsenos duomenys






  A) | Apžiūrų skaičius |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Apžiūrų skaičius

| B) | Bendras paimtų mėginių skaičius |
| --- | --- |

B)

Bendras paimtų mėginių skaičius

| C) | Gaudyklių (arba kitų alternatyvių priemonių) rūšis (pvz., tinkleliai) |
| --- | --- |

C)

Gaudyklių (arba kitų alternatyvių priemonių) rūšis (pvz., tinkleliai)

| D) | Gaudyklių (arba kitų gaudymo priemonių) skaičius |
| --- | --- |

D)

Gaudyklių (arba kitų gaudymo priemonių) skaičius

| E) | Gaudymo vietų skaičius (kai jis skiriasi nuo D skiltyje pateiktų duomenų) |
| --- | --- |

E)

Gaudymo vietų skaičius (kai jis skiriasi nuo D skiltyje pateiktų duomenų)

| F) | Tyrimų rūšis (pvz., identifikavimas mikroskopu, polimerazės grandininė reakcija (PGR), imunofermentinė analizė (IFA) ir kt.) |
| --- | --- |

F)

Tyrimų rūšis (pvz., identifikavimas mikroskopu, polimerazės grandininė reakcija (PGR), imunofermentinė analizė (IFA) ir kt.)

| G) | Bendras tyrimų skaičius |
| --- | --- |

G)

Bendras tyrimų skaičius

| H) | Kitos priemonės (pvz., kenkėjus užuodžiantys šunys, bepiločiai orlaiviai, sraigtasparniai, informuotumo didinimo kampanijos ir kt.) |
| --- | --- |

H)

Kitos priemonės (pvz., kenkėjus užuodžiantys šunys, bepiločiai orlaiviai, sraigtasparniai, informuotumo didinimo kampanijos ir kt.)

| I) | Kitų priemonių skaičius |
| --- | --- |

I)

Kitų priemonių skaičius

| 13. | Ištirtų požymių turinčių mėginių skaičius:






  i) | Iš viso |
| --- | --- | --- |

13.

i)

Iš viso

| ii) | Teigiami |
| --- | --- |

ii)

Teigiami

| iii) | Neigiami |
| --- | --- |

iii)

Neigiami

| iv) | Neaiškūs |
| --- | --- |

iv)

Neaiškūs

| 14. | Ištirtų požymių neturinčių mėginių skaičius:






  i) | Iš viso |
| --- | --- | --- |

14.

i)

Iš viso

| ii) | Teigiami |
| --- | --- |

ii)

Teigiami

| iii) | Neigiami |
| --- | --- |

iii)

Neigiami

| iv) | Neaiškūs |
| --- | --- |

iv)

Neaiškūs

| 15. | Pastabos |
| --- | --- |

15.

Pavadinimas

Nustatymo data

Aprašymas

Numeris

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i)

ii)

iii)

iv)

i)

ii)

iii)

iv)

Ataskaitos pildymo nurodymai

1 skiltyje: nurodykite geografinės vietovės pavadinimą, protrūkio numerį arba bet kokią informaciją, pagal kurią galima identifikuoti demarkacinę zoną, taip pat nurodykite jos nustatymo datą.

2 skiltyje: nurodykite demarkacinės zonos dydį prieš pradedant stebėseną ir bet kokią susijusią atnaujintą informaciją.

3 skiltyje: nurodykite demarkacinės zonos dydį užbaigus stebėseną.

4 skiltyje: nurodykite metodą: naikinimas (N) ar izoliavimas (I). Įterpkite reikiamą eilučių skaičių, priklausomai nuo demarkacinių zonų, tenkančių kiekvieniems kenkėjams, skaičiaus ir šiose zonose taikomų metodų.

5 skiltyje: nurodykite demarkacinės zonos teritoriją, kurioje vykdyta stebėsena, įterpdami reikiamą eilučių skaičių: užkrėsta zona (UZ) arba buferinė zona (BZ) (naudoti atskiras eilutes). Jei taikoma, atskirose eilutėse nurodykite UZ plotą, kuriame vykdyta stebėsena (pvz., paskutiniai 20 km prie BZ, aplink daigynus ir pan.).

6 skiltyje: nurodykite į stebėseną įtrauktų vietų skaičių ir jas aprašykite, pasirinkdami vieną iš šių aprašo įrašų:

| 1) | atvirame ore esanti teritorija (auginimo (gamybos) teritorija): 1.1. laukas (ariamoji žemė, ganykla); 1.2. sodas / vynuogynas; 1.3. daigynas; 1.4. miškas; |
| --- | --- |

1)

atvirame ore esanti teritorija (auginimo (gamybos) teritorija): 1.1. laukas (ariamoji žemė, ganykla); 1.2. sodas / vynuogynas; 1.3. daigynas; 1.4. miškas;

| 2) | atvirame ore esanti teritorija (kita): 2.1. privatus sodas; 2.2. viešos vietos; 2.3. saugoma teritorija; 2.4. laukiniai augalai kitose teritorijose nei saugomos teritorijos; 2.5. kita (kartu pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį (pvz., sodininkystės prekių prekybos centras, prekybos vietos, kuriose naudojamos medinės pakavimo medžiagos, medienos pramonės įmonės, šlapynės, drėkinimo ir drenažo tinklai ir kt.)); |
| --- | --- |

2)

atvirame ore esanti teritorija (kita): 2.1. privatus sodas; 2.2. viešos vietos; 2.3. saugoma teritorija; 2.4. laukiniai augalai kitose teritorijose nei saugomos teritorijos; 2.5. kita (kartu pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį (pvz., sodininkystės prekių prekybos centras, prekybos vietos, kuriose naudojamos medinės pakavimo medžiagos, medienos pramonės įmonės, šlapynės, drėkinimo ir drenažo tinklai ir kt.));

| 3) | fiziškai uždengtos vietos: 3.1. šiltnamis; 3.2. privati vieta, išskyrus šiltnamius; 3.3. vieša vieta, išskyrus šiltnamius; 3.4. kita (kartu pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį (pvz., sodininkystės prekių prekybos centras, prekybos vietos, kuriose naudojamos medinės pakavimo medžiagos, medienos pramonės įmonės)). |
| --- | --- |

3)

fiziškai uždengtos vietos: 3.1. šiltnamis; 3.2. privati vieta, išskyrus šiltnamius; 3.3. vieša vieta, išskyrus šiltnamius; 3.4. kita (kartu pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį (pvz., sodininkystės prekių prekybos centras, prekybos vietos, kuriose naudojamos medinės pakavimo medžiagos, medienos pramonės įmonės)).

7 skiltyje: nurodykite rizikos zonas, nustatytas atsižvelgiant į kenkėjo (-ų) biologines savybes, augalų šeimininkų buvimą, ekologines ir klimato sąlygas bei rizikos vietas.

8 skiltyje: nurodykite į stebėseną įtrauktas rizikos sritis iš 7 skiltyje nurodytų sričių.

9 skiltyje: nurodykite, ar tai yra augalai, vaisiai, sėklos, dirvožemis, pakavimo medžiaga, mediena, mašinos, transporto priemonės, vanduo ar kita (pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį).

10 skiltyje: pateikite į stebėseną įtrauktų augalų rūšių ir (arba) genčių sąrašą. Jeigu to reikalaujama pagal konkretų teisinį kenkėjų stebėsenos reikalavimą, kiekvienai augalo rūšiai ir (arba) genčiai skirkite atskirą eilutę.

11 skiltyje: nurodykite metų mėnesius, kuriais buvo vykdoma stebėsena.

12 skiltyje: pateikite išsamius stebėsenos duomenis, atsižvelgdami į kiekvienam kenkėjui taikomus konkrečius teisinius reikalavimus. Jeigu kurios nors skilties informacija neaktuali, įrašykite „netaikytina“.

13 ir 14 skiltyse: nurodykite rezultatus, jei taikoma, pateikdami atitinkamose skiltyse įrašytą informaciją. Neaiškiais laikomi mėginiai, kuriuos ištyrus dėl įvairių veiksnių (pvz., žemiau aptikimo ribos, neapdorotas mėginys neidentifikuotas, pasenęs ar kt.) negaunama jokio rezultato.

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1373

2022 m. rugpjūčio 5 d.

kuriuo leidžiama pateikti rinkai geležies hidroksido adipato tartratą kaip naują maisto produktą ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 ir panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2015/2283 nustatyta, kad pateikti Sąjungos rinkai galima tik leidžiamus naudoti ir į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą įtrauktus naujus maisto produktus; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2015/2283 nustatyta, kad pateikti Sąjungos rinkai galima tik leidžiamus naudoti ir į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą įtrauktus naujus maisto produktus;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2015/2283 8 straipsnį Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2470 (2) buvo nustatytas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2015/2283 8 straipsnį Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2470 (2) buvo nustatytas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas;

| (3) | 2020 m. vasario 21 d. bendrovė „Nemysis Limited“ (toliau – pareiškėjas) pagal Reglamento (ES) 2015/2283 10 straipsnio 1 dalį pateikė Komisijai paraišką leisti pateikti Sąjungos rinkai geležies hidroksido adipato tartratą (IHAT) kaip naują maisto produktą, skirtą naudoti kaip geležies šaltinį kapsulių pavidalo maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB (3), neviršijant 100 mg per parą, t. y. per parą iki 36 mg geležies (Fe) kiekio, skirto visiems vartotojams, išskyrus kūdikius ir mažus vaikus. Paraiškoje pareiškėjas nurodė, kad IHAT kaip dirbtinė nanomedžiaga yra naujas maisto produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/2283 3 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktyje; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. vasario 21 d. bendrovė „Nemysis Limited“ (toliau – pareiškėjas) pagal Reglamento (ES) 2015/2283 10 straipsnio 1 dalį pateikė Komisijai paraišką leisti pateikti Sąjungos rinkai geležies hidroksido adipato tartratą (IHAT) kaip naują maisto produktą, skirtą naudoti kaip geležies šaltinį kapsulių pavidalo maisto papilduose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB (3), neviršijant 100 mg per parą, t. y. per parą iki 36 mg geležies (Fe) kiekio, skirto visiems vartotojams, išskyrus kūdikius ir mažus vaikus. Paraiškoje pareiškėjas nurodė, kad IHAT kaip dirbtinė nanomedžiaga yra naujas maisto produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/2283 3 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktyje;

| (4) | 2020 m. vasario 21 d. pareiškėjas taip pat pateikė Komisijai prašymą apsaugoti nuosavybinius duomenis, susijusius su žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimu (4), žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimu naudojant timidino kinazės geną (5) ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimu su graužikais (6), pateiktus siekiant pagrįsti paraišką; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. vasario 21 d. pareiškėjas taip pat pateikė Komisijai prašymą apsaugoti nuosavybinius duomenis, susijusius su žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimu (4), žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimu naudojant timidino kinazės geną (5) ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimu su graužikais (6), pateiktus siekiant pagrįsti paraišką;

| (5) | 2020 m. liepos 3 d. Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) atlikti IHAT kaip naujo maisto produkto vertinimą; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. liepos 3 d. Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) atlikti IHAT kaip naujo maisto produkto vertinimą;

| (6) | 2021 m. spalio 27 d. Tarnyba pagal Reglamento (ES) 2015/2283 11 straipsnį priėmė mokslinę nuomonę dėl „geležies hidroksido adipato tartrato kaip naujo maisto produkto pagal Reglamentą (ES) 2015/2283 ir kaip geležies šaltinio pagal Direktyvą 2002/46/EB saugos“ („SAFEty of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC“) (7); |
| --- | --- |

(6)

2021 m. spalio 27 d. Tarnyba pagal Reglamento (ES) 2015/2283 11 straipsnį priėmė mokslinę nuomonę dėl „geležies hidroksido adipato tartrato kaip naujo maisto produkto pagal Reglamentą (ES) 2015/2283 ir kaip geležies šaltinio pagal Direktyvą 2002/46/EB saugos“ („SAFEty of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC“) (7);

| (7) | savo mokslinėje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis IHAT siūlomoms tikslinėms populiacijoms yra saugus, jei jo kiekis neviršija 100 mg per parą, ir kad jis yra biologiškai įsisavinamos geležies šaltinis. Tačiau toje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad, kadangi ji nenustatė didžiausios leidžiamosios dozės, su maisto papildais, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, suvartojamas geležies kiekis gali viršyti vartotojams valstybių narių nustatytą rekomenduojamąjį kiekį ir kad bendrai su maisto papildais, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, ir su įprastine mityba suvartojamas geležies kiekis būtų didelis. Atsižvelgdama į Tarnybos svarstymus ir į lemiamą geležies vaidmenį žmogaus fiziologijai, augimui ir vystymuisi, ypač ankstyvuose gyvenimo etapuose, ir į gana siaurą ribą tarp teigiamo ir neigiamo geležies poveikio sveikatai, priklausomai nuo suvartojamo kiekio, Komisija mano, kad reikia laikytis atsargumo principo; |
| --- | --- |

(7)

savo mokslinėje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis IHAT siūlomoms tikslinėms populiacijoms yra saugus, jei jo kiekis neviršija 100 mg per parą, ir kad jis yra biologiškai įsisavinamos geležies šaltinis. Tačiau toje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad, kadangi ji nenustatė didžiausios leidžiamosios dozės, su maisto papildais, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, suvartojamas geležies kiekis gali viršyti vartotojams valstybių narių nustatytą rekomenduojamąjį kiekį ir kad bendrai su maisto papildais, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, ir su įprastine mityba suvartojamas geležies kiekis būtų didelis. Atsižvelgdama į Tarnybos svarstymus ir į lemiamą geležies vaidmenį žmogaus fiziologijai, augimui ir vystymuisi, ypač ankstyvuose gyvenimo etapuose, ir į gana siaurą ribą tarp teigiamo ir neigiamo geležies poveikio sveikatai, priklausomai nuo suvartojamo kiekio, Komisija mano, kad reikia laikytis atsargumo principo;

| (8) | todėl Komisija paprašė pareiškėjo persvarstyti paraiškoje pasiūlytą IHAT kiekį (paros kiekis iki 100 mg, kuris atitiktų iki 36 mg geležies (Fe) per parą visiems vartotojams, išskyrus kūdikius ir mažus vaikus). Atsakydamas į Komisijos prašymą, pareiškėjas pakeitė savo prašymą ir pasiūlė vartoti IHAT su maisto papildais, skirtais suaugusiems vartotojams, neviršijant 100 mg per parą ir atitinkamą geležies paros kiekį apribojant iki 30 mg Fe, o su maisto papildais, skirtais vaikams ir paaugliams iki 18 metų, išskyrus jaunesnius nei ketverių metų vaikus, – neviršijant 50 mg IHAT per parą ir atitinkamą geležies paros kiekį apribojant iki 14 mg Fe. Be to, pareiškėjas nurodė, kad jis pritaikys valstybės narės rinkai pateiktuose maisto papilduose esantį IHAT kiekį, kad apribotų atitinkamą didžiausią leidžiamąją geležies kiekį iki tos valstybės narės kiekvienai vartotojų amžiaus grupei nustatytų rekomenduojamųjų verčių. Komisija mano, kad peržiūrėtos paskirtys atitiktų IHAT pateikimo rinkai sąlygas pagal Reglamento (ES) 2015/2283 12 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(8)

todėl Komisija paprašė pareiškėjo persvarstyti paraiškoje pasiūlytą IHAT kiekį (paros kiekis iki 100 mg, kuris atitiktų iki 36 mg geležies (Fe) per parą visiems vartotojams, išskyrus kūdikius ir mažus vaikus). Atsakydamas į Komisijos prašymą, pareiškėjas pakeitė savo prašymą ir pasiūlė vartoti IHAT su maisto papildais, skirtais suaugusiems vartotojams, neviršijant 100 mg per parą ir atitinkamą geležies paros kiekį apribojant iki 30 mg Fe, o su maisto papildais, skirtais vaikams ir paaugliams iki 18 metų, išskyrus jaunesnius nei ketverių metų vaikus, – neviršijant 50 mg IHAT per parą ir atitinkamą geležies paros kiekį apribojant iki 14 mg Fe. Be to, pareiškėjas nurodė, kad jis pritaikys valstybės narės rinkai pateiktuose maisto papilduose esantį IHAT kiekį, kad apribotų atitinkamą didžiausią leidžiamąją geležies kiekį iki tos valstybės narės kiekvienai vartotojų amžiaus grupei nustatytų rekomenduojamųjų verčių. Komisija mano, kad peržiūrėtos paskirtys atitiktų IHAT pateikimo rinkai sąlygas pagal Reglamento (ES) 2015/2283 12 straipsnio 1 dalį;

| (9) | tikslinga, kad IHAT kaip naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą apimtų Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

(9)

tikslinga, kad IHAT kaip naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą apimtų Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją;

| (10) | toje pačioje mokslinėje nuomonėje Tarnyba nusprendė, kad dėl naujame maisto produkte esančio nikelio kiekio, maisto papildų, kurių sudėtyje yra 100 mg IHAT, vartojimas gali sukelti su dermatitu susijusias alergines reakcijas 10 metų ir jaunesniems asmenims, kuriems po ankstesnio sąlyčio su oda išsivystė jautrumas nikeliui, nes su nauju maisto produktu suvartojamas nikelio kiekis nepasiektų suvartojamo nikelio kiekio poveikio ribos, kurią Tarnyba laiko keliančia mažą pavojų jaunesnių nei 18 metų vaikų ir paauglių, patiriančių su maistu suvartojamo nikelio poveikį viršutiniame 95-ajame procentilyje (8), sveikatai. Tačiau, atsižvelgiant į pasiūlytas pakeistas naujo maisto produkto paskirtis, kai su maisto papildais, skirtais vaikams ir paaugliams iki 18 metų, išskyrus jaunesnius nei ketverių metų vaikus, suvartojamas IHAT paros kiekis neviršija 50 mg, su nauju maisto produktu suvartojamas nikelio kiekis viršys arba beveik pasieks poveikio ribą, kurią Tarnyba laiko keliančia mažą pavojų sveikatai, ir dėl to bendras su maistu ir geriamuoju vandeniu suvartojamas nikelio kiekis smarkiai nepadidės. Atsižvelgdama į šiuos aspektus ir į sąmoningą Tarnybos atsargumą įvertinant suvartojamą kiekį, kai siekiant gauti nikelio kiekio poveikio ribą, kuri kelia mažą poveikį sveikatai, buvo remiamasi poveikiu per maistą 95-ajame procentilyje, Komisija mano, kad rizika, jog realaus gyvenimo situacijose šios amžiaus grupės vartotojams išsivystys kontaktinio dermatito sukeltos alerginės reakcijos, yra mažai tikėtina. Todėl Komisija mano, kad Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyti ženklinimo reikalavimai dėl alergiškumo nėra būtini; |
| --- | --- |

(10)

toje pačioje mokslinėje nuomonėje Tarnyba nusprendė, kad dėl naujame maisto produkte esančio nikelio kiekio, maisto papildų, kurių sudėtyje yra 100 mg IHAT, vartojimas gali sukelti su dermatitu susijusias alergines reakcijas 10 metų ir jaunesniems asmenims, kuriems po ankstesnio sąlyčio su oda išsivystė jautrumas nikeliui, nes su nauju maisto produktu suvartojamas nikelio kiekis nepasiektų suvartojamo nikelio kiekio poveikio ribos, kurią Tarnyba laiko keliančia mažą pavojų jaunesnių nei 18 metų vaikų ir paauglių, patiriančių su maistu suvartojamo nikelio poveikį viršutiniame 95-ajame procentilyje (8), sveikatai. Tačiau, atsižvelgiant į pasiūlytas pakeistas naujo maisto produkto paskirtis, kai su maisto papildais, skirtais vaikams ir paaugliams iki 18 metų, išskyrus jaunesnius nei ketverių metų vaikus, suvartojamas IHAT paros kiekis neviršija 50 mg, su nauju maisto produktu suvartojamas nikelio kiekis viršys arba beveik pasieks poveikio ribą, kurią Tarnyba laiko keliančia mažą pavojų sveikatai, ir dėl to bendras su maistu ir geriamuoju vandeniu suvartojamas nikelio kiekis smarkiai nepadidės. Atsižvelgdama į šiuos aspektus ir į sąmoningą Tarnybos atsargumą įvertinant suvartojamą kiekį, kai siekiant gauti nikelio kiekio poveikio ribą, kuri kelia mažą poveikį sveikatai, buvo remiamasi poveikiu per maistą 95-ajame procentilyje, Komisija mano, kad rizika, jog realaus gyvenimo situacijose šios amžiaus grupės vartotojams išsivystys kontaktinio dermatito sukeltos alerginės reakcijos, yra mažai tikėtina. Todėl Komisija mano, kad Reglamento (ES) 2015/2283 9 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyti ženklinimo reikalavimai dėl alergiškumo nėra būtini;

| (11) | be to, savo mokslinėje nuomonėje Tarnyba taip pat nusprendė, kad jos išvada dėl IHAT saugos ir biologinio įsisavinamumo yra glaudžiai susijusi su naujo maisto produkto specifinėmis fizikocheminėmis savybėmis, dalelių dydžio pasiskirstymu ir aglomeracijos charakteristikomis, kurios pasireiškia dėl bendro dviejų veiksnių (tai, kad naudojami kapsulių pavidalo maisto papildai, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, ir tai, kad IHAT gamybai be adipato, tartrato ir natrio chlorido kitos medžiagos nenaudojamos) poveikio. Todėl Tarnyba laikėsi nuomonės, kad gali būti daromas poveikis naujo maisto produkto saugos charakteristikoms ir maisto medžiagų šaltinio biologiniam įsisavinamumui, ir tai turės būti vertinama kiekvienu konkrečiu atveju, jei kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.) naudojami atskirai arba kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba su kitomis medžiagomis nei adipatas, tartratas ir natrio chloridas, arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose yra naudojamos kitos medžiagos. Todėl tikslinga, kad, kai kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.) naudojami kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba kartu su kitomis medžiagomis, arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra naudojamos kitos medžiagos, naujo maisto produkto dalelių dydžio pasiskirstymas ir aglomeracinė būklė turėtų atitikti patvirtintas specifikacijas, o geležies biologinis įsisavinamumas turėtų atitikti Tarnybos mokslinėje nuomonėje įvertintą biologinį įsisavinamumą; |
| --- | --- |

(11)

be to, savo mokslinėje nuomonėje Tarnyba taip pat nusprendė, kad jos išvada dėl IHAT saugos ir biologinio įsisavinamumo yra glaudžiai susijusi su naujo maisto produkto specifinėmis fizikocheminėmis savybėmis, dalelių dydžio pasiskirstymu ir aglomeracijos charakteristikomis, kurios pasireiškia dėl bendro dviejų veiksnių (tai, kad naudojami kapsulių pavidalo maisto papildai, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, ir tai, kad IHAT gamybai be adipato, tartrato ir natrio chlorido kitos medžiagos nenaudojamos) poveikio. Todėl Tarnyba laikėsi nuomonės, kad gali būti daromas poveikis naujo maisto produkto saugos charakteristikoms ir maisto medžiagų šaltinio biologiniam įsisavinamumui, ir tai turės būti vertinama kiekvienu konkrečiu atveju, jei kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.) naudojami atskirai arba kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba su kitomis medžiagomis nei adipatas, tartratas ir natrio chloridas, arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose yra naudojamos kitos medžiagos. Todėl tikslinga, kad, kai kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.) naudojami kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba kartu su kitomis medžiagomis, arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra naudojamos kitos medžiagos, naujo maisto produkto dalelių dydžio pasiskirstymas ir aglomeracinė būklė turėtų atitikti patvirtintas specifikacijas, o geležies biologinis įsisavinamumas turėtų atitikti Tarnybos mokslinėje nuomonėje įvertintą biologinį įsisavinamumą;

| (12) | mokslinėje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad jos išvada dėl naujo maisto produkto saugos buvo pagrįsta pareiškėjo dokumentų rinkinyje pateiktais moksliniais duomenimis, gautais atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, be kurių ji nebūtų galėjusi įvertinti naujo maisto produkto ir prieiti prie savo išvados; |
| --- | --- |

(12)

mokslinėje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad jos išvada dėl naujo maisto produkto saugos buvo pagrįsta pareiškėjo dokumentų rinkinyje pateiktais moksliniais duomenimis, gautais atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, be kurių ji nebūtų galėjusi įvertinti naujo maisto produkto ir prieiti prie savo išvados;

| (13) | Komisija paprašė pareiškėjo išsamiau paaiškinti pateiktą pagrindimą dėl nuosavybės teisių į šiuos tyrimus ir paaiškinti teiginį dėl išimtinių teisių jais remtis pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalies b punktą; |
| --- | --- |

(13)

Komisija paprašė pareiškėjo išsamiau paaiškinti pateiktą pagrindimą dėl nuosavybės teisių į šiuos tyrimus ir paaiškinti teiginį dėl išimtinių teisių jais remtis pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalies b punktą;

| (14) | pareiškėjas nurodė, kad paraiškos pateikimo metu jis turėjo nuosavybės teises ir išimtines teises remtis moksliniais duomenimis, gautais atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, ir kad trečiosios šalys negali teisėtai susipažinti su šiais duomenimis, jų naudoti arba jais remtis; |
| --- | --- |

(14)

pareiškėjas nurodė, kad paraiškos pateikimo metu jis turėjo nuosavybės teises ir išimtines teises remtis moksliniais duomenimis, gautais atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, ir kad trečiosios šalys negali teisėtai susipažinti su šiais duomenimis, jų naudoti arba jais remtis;

| (15) | Komisija įvertino visą pareiškėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad pareiškėjas pateikė pakankamą pagrindimą, jog įvykdė Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl moksliniai duomenys, gauti atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, turėtų būti apsaugoti pagal Reglamento (ES) 2015/2283 27 straipsnio 1 dalį. Todėl penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo pateikti Sąjungos rinkai IHAT turėtų būti leista tik pareiškėjui; |
| --- | --- |

(15)

Komisija įvertino visą pareiškėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad pareiškėjas pateikė pakankamą pagrindimą, jog įvykdė Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl moksliniai duomenys, gauti atlikus žinduolių ląstelių mikrobranduolių in vitro tyrimą, žinduolių ląstelių genų mutacijos in vitro tyrimą naudojant timidino kinazės geną ir 90-ies dienų toksiškumo per virškinamąjį traktą tyrimą su graužikais, turėtų būti apsaugoti pagal Reglamento (ES) 2015/2283 27 straipsnio 1 dalį. Todėl penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo pateikti Sąjungos rinkai IHAT turėtų būti leista tik pareiškėjui;

| (16) | tačiau leidimas tik pareiškėjui pateikti rinkai IHAT ir tik pareiškėjo naudai naudoti pareiškėjo dokumentų rinkinyje pateiktus mokslinius duomenis neužkerta kelio kitiems pareiškėjams pateikti paraišką leisti pateikti rinkai tą patį naują maisto produktą, jei jų paraiška yra pagrįsta teisėtai gauta informacija, kuria pagrindžiamas toks leidimas; |
| --- | --- |

(16)

tačiau leidimas tik pareiškėjui pateikti rinkai IHAT ir tik pareiškėjo naudai naudoti pareiškėjo dokumentų rinkinyje pateiktus mokslinius duomenis neužkerta kelio kitiems pareiškėjams pateikti paraišką leisti pateikti rinkai tą patį naują maisto produktą, jei jų paraiška yra pagrįsta teisėtai gauta informacija, kuria pagrindžiamas toks leidimas;

| (17) | IHAT yra dirbtinė nanomedžiaga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/2283 3 straipsnio 2 dalies f punkte. Todėl, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 (9) 18 straipsniu, maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, sudedamųjų dalių sąraše tikslinga aiškiai nurodyti naują maisto produktą, po jo skliausteliuose įrašant žodį „nano“; |
| --- | --- |

(17)

IHAT yra dirbtinė nanomedžiaga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/2283 3 straipsnio 2 dalies f punkte. Todėl, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 (9) 18 straipsniu, maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, sudedamųjų dalių sąraše tikslinga aiškiai nurodyti naują maisto produktą, po jo skliausteliuose įrašant žodį „nano“;

| (18) | IHAT turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(18)

IHAT turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (19) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Geležies hidroksido adipato tartratą leidžiama pateikti Sąjungos rinkai.

Geležies hidroksido adipato tartratas įtraukiamas į Įgyvendinimo reglamente (ES) 2017/2470 nustatytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą.

2.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Pateikti Sąjungos rinkai 1 straipsnyje nurodytą naują maisto produktą penkerius metus nuo 2022 m. rugpjūčio 28 d. leidžiama tik bendrovei „Nemysis Limited“ (10), nebent paskesni pareiškėjai gautų leidimą šiam naujam maisto produktui nesinaudodami pagal 3 straipsnį apsaugotais moksliniais duomenimis arba gautų bendrovės „Nemysis Limited“ sutikimą.

3 straipsnis

Paraiškos dokumentų rinkinyje esantys moksliniai duomenys, atitinkantys Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos nenaudojami paskesnių pareiškėjų naudai be bendrovės „Nemysis Limited“ sutikimo.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 327, 2015 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų nustatomas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas (OL L 351, 2017 12 30, p. 72).

2

(3)  
  2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (OL L 183, 2002 7 12, p. 51).

3

(4)  
  „Nemysis Limited“ (2019, nepaskelbtas).

4

(5)  
  „Nemysis Limited“ (2019, nepaskelbtas).

5

(6)  
  „Nemysis Limited“ (2019, nepaskelbtas).

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

Journal

(8)  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

Journal

(9)  
  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (OL L 304, 2011 11 22, p. 18).

9

(10)  Adresas: Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Airija.

10

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 lentelėje (Leidžiami naudoti nauji maisto produktai) įterpiamas šis įrašas:










  Leidžiami naudoti nauji maisto produktai | Naujo maisto produkto naudojimo sąlygos | Papildomi specialieji ženklinimo reikalavimai | Kiti reikalavimai | Duomenų apsauga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Geležies hidroksido adipato tartratas | Nurodyta maisto produktų kategorija | Didžiausias leidžiamas kiekis | Maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodomas naujo maisto produkto pavadinimas „geležies hidroksido adipato tartratas (nano)“.
  Maisto papildų, kurių sudėtyje yra geležies hidroksido adipato tartrato, etiketėje turi būti nurodyta, kad jų neturėtų vartoti jaunesni nei 18 metų vaikai ir paaugliai / vaikai iki 4 metų (*).






  (*) | Priklausomai nuo amžiaus grupės, kuriai skirtas maisto papildas. |

1)

1 lentelėje (Leidžiami naudoti nauji maisto produktai) įterpiamas šis įrašas:

Leidžiami naudoti nauji maisto produktai

Naujo maisto produkto naudojimo sąlygos

Papildomi specialieji ženklinimo reikalavimai

Kiti reikalavimai

Duomenų apsauga

„Geležies hidroksido adipato tartratas

Nurodyta maisto produktų kategorija

Didžiausias leidžiamas kiekis

Maisto produktų, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, etiketėje nurodomas naujo maisto produkto pavadinimas „geležies hidroksido adipato tartratas (nano)“.

Maisto papildų, kurių sudėtyje yra geležies hidroksido adipato tartrato, etiketėje turi būti nurodyta, kad jų neturėtų vartoti jaunesni nei 18 metų vaikai ir paaugliai / vaikai iki 4 metų (*).

(*)

Priklausomai nuo amžiaus grupės, kuriai skirtas maisto papildas.

Leidimas naudoti suteiktas 2022 8 28. Įtraukimas grindžiamas nuosavybiniais moksliniais duomenimis, apsaugotais pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnį.

Pareiškėjas: „Nemysis Limited“, Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Airija. Duomenų apsaugos laikotarpiu pateikti rinkai Sąjungoje naują maisto produktą geležies hidroksido adipato tartratą leidžiama tik bendrovei „Nemysis Limited“, nebent paskesni pareiškėjai gautų leidimą dėl šio naujo maisto produkto, nesinaudodami nuosavybiniais moksliniais duomenimis, apsaugotais pagal Reglamento (ES) 2015/2283 26 straipsnį, arba gautų „Nemysis Limited“ sutikimą.

Duomenų apsaugos pabaigos data: 2027 8 28.“

Maisto papildai, apibrėžti Direktyvoje 2002/46/EB, skirti suaugusiesiems

≤ 100 mg per parą (≤ 30 mg Fe per parą)

Maisto papildai, apibrėžti Direktyvoje 2002/46/EB, skirti vaikams ir paaugliams iki 18 metų, išskyrus jaunesnius nei ketverių metų vaikus

≤ 50 mg per parą (≤ 14 mg Fe per parą)

| 2) | 2 lentelėje (Specifikacijos) įterpiamas šis įrašas:







  Leidžiami naudoti nauji maisto produktai | Specifikacijos |
| --- | --- | --- |
| „Geležies hidroksido adipato tartratas | Aprašymas / apibrėžtis:

  Geležies hidroksido adipato tartratas (IHAT) – tai miltelių pavidalo bekvapė dirbtinė nanomedžiaga, netirpi vandenyje ir pagaminta cheminės sintezės būdu keliais etapais, apimančiais rūgšties ir bazės reakciją, nusodinimą, filtravimą ir džiovinimą.
  Pagaminti maisto papildai, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra kapsulių pavidalo. Gamybos proceso metu susidarantis perteklinis adipato, tartrato ir natrio chlorido kiekis naudojamas siekiant padėti stabilizuoti IHAT ir užtikrinti leidžiamą dalelių dydžio pasiskirstymą. Jei kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba su kitomis medžiagomis naudojami kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.), arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra naudojamos kitos medžiagos, būtina užtikrinti, kad būtų išlaikytas leidžiamas IHAT dalelių dydžio pasiskirstymas. |
| Bendrinis pavadinimas | Geležies oksohidroksido adipato tartratas |
| Kiti pavadinimai | Geležies hidroksido adipato tartratas, geležies oksihidroksido adipato tartratas |
| Prekybinis pavadinimas | IHAT |
| CAS numeris | 2460638-28-0 |
| Molekulinė formulė


  (apskaičiuotoji) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  čia: m ir n yra neapibrėžti pagal pripažintą praktiką, taikomą trivalentės geležies oksohidroksidų atveju
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Vyno rūgštis (C4H6O6) ir adipo rūgštis (C6H10O4) yra protonuotos formos. |
| Molekulinė masė | Vidutinė molekulinė masė: 35 803,4  Da (apatinė-viršutinė ribinė vertė: 27 670,5 –45 319,4  Da) |
| Charakteristikos / sudėtis:


  Fizikinės / cheminės

  Geležis (% sausosios medžiagos): 24,0–36,0
  Adipatas: (% sausosios medžiagos): 1,5–4,5
  Tartratas: (% sausosios medžiagos): 28,0–40,0
  Vandens kiekis (%): 10,0–21,0
  Natris (% sausosios medžiagos): 9,0–11,0
  Chloridas (% sausosios medžiagos): 2,6–4,2

  Fazių paskirstymas

  Tirpios (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Pirminių dalelių dydis

  MEDIAninis skersmuo (1): 1,5–2,3 nm
  Aritmetinis skersmuo (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Sunkieji metalai

  Arsenas: < 0,80 mg/kg
  Nikelis: < 50,0 mg/kg

  Tirpiklių liekana

  Etanolis: < 500 mg/kg

  Mikrobiologiniai kriterijai

  Bendras aerobinių bakterijų skaičius: < 10 KSV/g
  Bendras mielių ir pelėsių skaičius: < 10 KSV/g |

2)

2 lentelėje (Specifikacijos) įterpiamas šis įrašas:

Leidžiami naudoti nauji maisto produktai

Specifikacijos

„Geležies hidroksido adipato tartratas

Aprašymas / apibrėžtis:

Geležies hidroksido adipato tartratas (IHAT) – tai miltelių pavidalo bekvapė dirbtinė nanomedžiaga, netirpi vandenyje ir pagaminta cheminės sintezės būdu keliais etapais, apimančiais rūgšties ir bazės reakciją, nusodinimą, filtravimą ir džiovinimą.

Pagaminti maisto papildai, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra kapsulių pavidalo. Gamybos proceso metu susidarantis perteklinis adipato, tartrato ir natrio chlorido kiekis naudojamas siekiant padėti stabilizuoti IHAT ir užtikrinti leidžiamą dalelių dydžio pasiskirstymą. Jei kartu su adipatu, tartratu ir natrio chloridu arba su kitomis medžiagomis naudojami kito pavidalo maisto papildai (pvz., tabletės, pastilės, miltelių maišeliai, guminukai, sirupai ir t. t.), arba jei kapsulių pavidalo maisto papilduose, kurių sudėtyje yra naujo maisto produkto, yra naudojamos kitos medžiagos, būtina užtikrinti, kad būtų išlaikytas leidžiamas IHAT dalelių dydžio pasiskirstymas.

Bendrinis pavadinimas

Geležies oksohidroksido adipato tartratas

Kiti pavadinimai

Geležies hidroksido adipato tartratas, geležies oksihidroksido adipato tartratas

Prekybinis pavadinimas

IHAT

CAS numeris

2460638-28-0

Molekulinė formulė

(apskaičiuotoji)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

čia: m ir n yra neapibrėžti pagal pripažintą praktiką, taikomą trivalentės geležies oksohidroksidų atveju
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Vyno rūgštis (C4H6O6) ir adipo rūgštis (C6H10O4) yra protonuotos formos.

Molekulinė masė

Vidutinė molekulinė masė: 35 803,4  Da (apatinė-viršutinė ribinė vertė: 27 670,5 –45 319,4  Da)

Charakteristikos / sudėtis:

Fizikinės / cheminės

Geležis (% sausosios medžiagos): 24,0–36,0

Adipatas: (% sausosios medžiagos): 1,5–4,5

Tartratas: (% sausosios medžiagos): 28,0–40,0

Vandens kiekis (%): 10,0–21,0

Natris (% sausosios medžiagos): 9,0–11,0

Chloridas (% sausosios medžiagos): 2,6–4,2

Fazių paskirstymas

Tirpios (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Pirminių dalelių dydis

MEDIAninis skersmuo (1): 1,5–2,3 nm

Aritmetinis skersmuo (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Sunkieji metalai

Arsenas: < 0,80 mg/kg

Nikelis: < 50,0 mg/kg

Tirpiklių liekana

Etanolis: < 500 mg/kg

Mikrobiologiniai kriterijai

Bendras aerobinių bakterijų skaičius: < 10 KSV/g

Bendras mielių ir pelėsių skaičius: < 10 KSV/g

---

(*1)  Cornell RM, Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. 2nd Edition. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Skaitiniu pagrindu (transmisinė elektronų mikroskopija (TEM)).

(2)  Tūrio pagrindu (hidrodinaminis skersmuo pagal dinaminės šviesos sklaidos (DLS) metodą); KSV – kolonijas sudarantys vienetai.“

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/35

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1374

2022 m. rugpjūčio 5 d.

dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip nujunkytų paršelių, penimų kiaulių ir paršavedžių pašarų priedą, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo ir pratęsimo pagrindas bei tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo ir pratęsimo pagrindas bei tvarka.

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 333/2012 (2) kalio diformiatą leista naudoti 10 metų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 333/2012 (2) kalio diformiatą leista naudoti 10 metų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą;

| (3) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 14 straipsnio 1 dalį buvo pateiktas prašymas atnaujinti leidimą naudoti kalio diformiatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal to reglamento 14 straipsnio 2 dalį; vėliau pareiškėjas atsiėmė paraišką dėl visų rūšių gyvūnų, išskyrus nujunkytus paršelius, penimas kiaules ir paršavedes; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 14 straipsnio 1 dalį buvo pateiktas prašymas atnaujinti leidimą naudoti kalio diformiatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal to reglamento 14 straipsnio 2 dalį; vėliau pareiškėjas atsiėmė paraišką dėl visų rūšių gyvūnų, išskyrus nujunkytus paršelius, penimas kiaules ir paršavedes;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2022 m. sausio 27 d. nuomonėje (3) padarė išvadą, kad pareiškėjas pateikė įrodymus, iš kurių matyti, kad priedas atitinka leidimo suteikimo sąlygas. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad kalio diformiatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas dirgina akis, tačiau negalėjo padaryti išvados, ar priedas gali dirginti odą ar kvėpavimo takus arba jautrinti odą. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Be to, Taryba patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2022 m. sausio 27 d. nuomonėje (3) padarė išvadą, kad pareiškėjas pateikė įrodymus, iš kurių matyti, kad priedas atitinka leidimo suteikimo sąlygas. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad kalio diformiatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas dirgina akis, tačiau negalėjo padaryti išvados, ar priedas gali dirginti odą ar kvėpavimo takus arba jautrinti odą. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Be to, Taryba patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | kalio diformiato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl leidimas naudoti tą priedą turėtų būti atnaujintas; |
| --- | --- |

(5)

kalio diformiato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl leidimas naudoti tą priedą turėtų būti atnaujintas;

| (6) | atnaujinus leidimą naudoti kalio diformiatą kaip pašarų priedą, Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(6)

atnaujinus leidimą naudoti kalio diformiatą kaip pašarų priedą, Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 turėtų būti panaikintas;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Leidimas naudoti reglamento priede nurodytą medžiagą, priklausančią priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „konservantai“, atnaujinamas šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 panaikinamas.

3 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Priede nurodytą medžiagą ir premiksus, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2023 m. vasario 28 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. rugpjūčio 28 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

2.   Maistiniams gyvūnams skirtus kombinuotuosius pašarus ir pašarines žaliavas, kurių sudėtyje yra priede nurodytos medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2023 m. rugpjūčio 28 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. rugpjūčio 28 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

3.   Nemaistiniams gyvūnams skirtus kombinuotuosius pašarus ir pašarines žaliavas, kurių sudėtyje yra priede nurodytos medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2024 m. rugpjūčio 28 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. rugpjūčio 28 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  2012 m. balandžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 333/2012 dėl leidimo naudoti kalio diformiato preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 492/2006 (OL L 108, 2012 4 20, p. 3).

2

(3)  EFSA Journal 2022;20(3):7167.

3

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Kategorija: technologiniai priedai. Funkcinė grupė: konservantai. |
| 1a237a | Kalio diformiatas | Priedo sudėtis:

  Kalio diformiatas: 50 ± 5 %
  Skysto pavidalo (50:50 praskiesta vandenyje)

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas:

  Kalio diformiatas
  C2H3O4K
  CAS numeris: 20642–05–1
  Einecs numeris: 243–934–6
  Gauta cheminės sintezės būdu

  Analizės metodas
   (1):
  Kalio diformiato (išreikšto bendru skruzdžių rūgšties kiekiu) nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:






  — | jonų chromatografija su laidumo nustatymu (IC-CD) – EN 17294. |

Priedo identifikavimo numeris

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Kategorija: technologiniai priedai. Funkcinė grupė: konservantai.

1a237a

Kalio diformiatas

Priedo sudėtis:

Kalio diformiatas: 50 ± 5 %

Skysto pavidalo (50:50 praskiesta vandenyje)

Veikliosios medžiagos apibūdinimas:

Kalio diformiatas

C2H3O4K

CAS numeris: 20642–05–1

Einecs numeris: 243–934–6

Gauta cheminės sintezės būdu

Analizės metodas
   (1):

Kalio diformiato (išreikšto bendru skruzdžių rūgšties kiekiu) nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:

—

jonų chromatografija su laidumo nustatymu (IC-CD) – EN 17294.

Kalio nustatymas pašarų priede:

| — | atominės sugerties spektroskopija (AAS), EN ISO 6869, arba |
| --- | --- |

—

atominės sugerties spektroskopija (AAS), EN ISO 6869, arba

| — | induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES), EN15510. |
| --- | --- |

—

induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES), EN15510.

Paršavedės

-

12 000

| 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas.

| 2. | Leidžiama naudoti tik žaliose žuvyse ir šalutiniuose žuvies produktuose, skirtuose pašarams, naudojant ne daugiau kaip 9 000  mg veikliosios medžiagos kalio diformiato vienam kilogramui žalios žuvies. |
| --- | --- |

2.

Leidžiama naudoti tik žaliose žuvyse ir šalutiniuose žuvies produktuose, skirtuose pašarams, naudojant ne daugiau kaip 9 000  mg veikliosios medžiagos kalio diformiato vienam kilogramui žalios žuvies.

| 3. | Didžiausias kalio diformiato kiekis turi būti 6 000  mg/kg visaverčių pašarų, kurių drėgnis yra 12 %, skirtų nujunkytiems paršeliams ir penimoms kiaulėms, ir 12 000  mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, skirtų paršavedėms, nepriklausomai nuo to, ar jis naudojamas vienas kaip konservantas, ar kartu su kitais kalio diformiato šaltiniais. |
| --- | --- |

3.

Didžiausias kalio diformiato kiekis turi būti 6 000  mg/kg visaverčių pašarų, kurių drėgnis yra 12 %, skirtų nujunkytiems paršeliams ir penimoms kiaulėms, ir 12 000  mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, skirtų paršavedėms, nepriklausomai nuo to, ar jis naudojamas vienas kaip konservantas, ar kartu su kitais kalio diformiato šaltiniais.

| 4. | Įvairių šaltinių skruzdžių rūgšties mišinys visaverčiuose pašaruose neturi viršyti didžiausio leidžiamo kiekio, kuris yra 10 000  mg/kg visaverčių pašarų, skirtų nujunkytiems paršeliams, penimoms kiaulėms ir paršavedėms. |
| --- | --- |

4.

Įvairių šaltinių skruzdžių rūgšties mišinys visaverčiuose pašaruose neturi viršyti didžiausio leidžiamo kiekio, kuris yra 10 000  mg/kg visaverčių pašarų, skirtų nujunkytiems paršeliams, penimoms kiaulėms ir paršavedėms.

| 5. | Priedo, premiksų ir susijusių pašarų, skirtų maistiniams gyvūnams, naudojimo instrukcijose nurodyti:
  „Negalima vienu metu naudoti skirtingų organinių rūgščių arba jų druskų, kai vienos ar daugiau iš jų naudojamas kiekis yra lygus arba beveik lygus didžiausiam leidžiamam kiekiui.“ |
| --- | --- |

5.

Priedo, premiksų ir susijusių pašarų, skirtų maistiniams gyvūnams, naudojimo instrukcijose nurodyti:

„Negalima vienu metu naudoti skirtingų organinių rūgščių arba jų druskų, kai vienos ar daugiau iš jų naudojamas kiekis yra lygus arba beveik lygus didžiausiam leidžiamam kiekiui.“

| 6. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

6.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2032 8 28

Nujunkyti paršeliai

ir

penimos kiaulės

-

6 000

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje adresu https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/39

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1375

2022 m. rugpjūčio 5 d.

dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti etoksichiną kaip pašarų priedą, priklausantį antioksidantų funkcinei grupei, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo arba atsisakymo jį suteikti pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo arba atsisakymo jį suteikti pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | neterminuotas leidimas naudoti etoksichiną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą buvo suteiktas pagal Direktyvą 70/524/EEB. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis pašarų priedas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
| --- | --- |

(2)

neterminuotas leidimas naudoti etoksichiną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą buvo suteiktas pagal Direktyvą 70/524/EEB. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis pašarų priedas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti etoksichiną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti etoksichiną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2015 m. spalio 21 d. nuomonėje (3) pažymėjo, jog dėl to, kad apskritai nepakako pareiškėjo pateiktų duomenų, ji negalėjo padaryti išvados dėl priedo etoksichino veiksmingumo ir saugumo gyvūnams, vartotojams ir aplinkai. Visų pirma nebuvo įmanoma padaryti išvados dėl metabolito etoksichino chinonimino genotoksiškumo ir buvo išreikštas susirūpinimas dėl galimo priemaišos p-fenetidino mutageniškumo. Todėl nebuvo nustatyta, kad priedas etoksichinas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ir aplinkai. Todėl dabartinis leidimas naudoti priedą etoksichiną Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/962 (4) buvo sustabdytas; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2015 m. spalio 21 d. nuomonėje (3) pažymėjo, jog dėl to, kad apskritai nepakako pareiškėjo pateiktų duomenų, ji negalėjo padaryti išvados dėl priedo etoksichino veiksmingumo ir saugumo gyvūnams, vartotojams ir aplinkai. Visų pirma nebuvo įmanoma padaryti išvados dėl metabolito etoksichino chinonimino genotoksiškumo ir buvo išreikštas susirūpinimas dėl galimo priemaišos p-fenetidino mutageniškumo. Todėl nebuvo nustatyta, kad priedas etoksichinas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ir aplinkai. Todėl dabartinis leidimas naudoti priedą etoksichiną Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/962 (4) buvo sustabdytas;

| (5) | leidimo naudoti priedą etoksichiną galiojimas buvo sustabdytas, kol bus pateikti ir įvertinti papildomi duomenys, kuriuos pareiškėjas turi pateikti laikydamasis tvarkaraščio, kuriame nurodyti reikiami atliktini tyrimai. Pagal tą tvarkaraštį paskutinio iš tų tyrimų rezultatai turėjo būti pateikti iki 2018 m. liepos mėn.; |
| --- | --- |

(5)

leidimo naudoti priedą etoksichiną galiojimas buvo sustabdytas, kol bus pateikti ir įvertinti papildomi duomenys, kuriuos pareiškėjas turi pateikti laikydamasis tvarkaraščio, kuriame nurodyti reikiami atliktini tyrimai. Pagal tą tvarkaraštį paskutinio iš tų tyrimų rezultatai turėjo būti pateikti iki 2018 m. liepos mėn.;

| (6) | pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/962 sustabdymo priemonė turi būti peržiūrėta ne vėliau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d. ir bet kuriuo atveju po to, kai Tarnyba priims nepalankią nuomonę dėl priedo etoksichino saugumo ir veiksmingumo; |
| --- | --- |

(6)

pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/962 sustabdymo priemonė turi būti peržiūrėta ne vėliau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d. ir bet kuriuo atveju po to, kai Tarnyba priims nepalankią nuomonę dėl priedo etoksichino saugumo ir veiksmingumo;

| (7) | 2015 m. spalio 21 d. Tarnyba priėmė nuomonę, o vėliau 2016 m. kovo 11 d., 2017 m. gruodžio 15 d., 2018 m. balandžio 20 d. ir 2021 m. birželio 23 d. pareiškėjas Komisijai pateikė kelis papildomų duomenų rinkinius, kurie buvo perduoti Tarnybai. Pareiškėjas Tarnybai papildomus duomenis pateikė duomenų vertinimo metu ir 2020 m. rugsėjo 24 d.; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. spalio 21 d. Tarnyba priėmė nuomonę, o vėliau 2016 m. kovo 11 d., 2017 m. gruodžio 15 d., 2018 m. balandžio 20 d. ir 2021 m. birželio 23 d. pareiškėjas Komisijai pateikė kelis papildomų duomenų rinkinius, kurie buvo perduoti Tarnybai. Pareiškėjas Tarnybai papildomus duomenis pateikė duomenų vertinimo metu ir 2020 m. rugsėjo 24 d.;

| (8) | 2022 m. sausio 27 d. Tarnyba priėmė nuomonę (5), įvertinusi pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis, ypač atsižvelgiant į pakeistas priedo etoksichino specifikacijas, kuriose priemaišos p-fenetidino kiekis buvo sumažintas iki mažiau nei 2,5 ppm, ir atsižvelgiant į pasiūlytą 50 mg priedo kiekį kilograme visaverčio pašaro. Savo nuomonėje Tarnyba negalėjo padaryti išvados dėl priedo etoksichino saugumo ilgaamžiams ir reprodukciniams gyvūnams, atsižvelgiant į tai, kad šio priedo sudėtyje yra p-fenetidino – pripažinto galimo mutageno, kuris priede išlieka kaip priemaiša, tačiau dėl kurio pareiškėjas nepateikė papildomos su šiais probleminiais saugumo aspektais susijusios informacijos. Atsižvelgiant į p-fenetidino buvimą ir neturint duomenų apie p-fenetidino liekanas gyvūniniuose audiniuose ir produktuose, nebuvo galima padaryti išvados, ar etoksichino naudojimas yra saugus vartotojams. Be to, nesant duomenų apie liekanas piene, Tarnyba negalėjo padaryti išvados, ar etoksichinas yra saugus vartotojams, kai jis naudojamas pieninių gyvūnų pašaruose. Įvertindama saugumą naudotojams, Tarnyba padarė išvadą, kad, siekiant sumažinti p-fenetidino poveikio įkvėpus riziką, poveikis naudotojams turėtų būti minimizuotas. Dėl saugumo aplinkai Tarnyba nurodė, kad reikės papildomų duomenų, kad būtų galima padaryti išvadą, ar etoksichinas yra saugus sausumos aplinkai, kai juo šeriami sausumos gyvūnai. Be to, Tarnyba laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti rizikos vandens aplinkai galimybės, kai priedas naudojamas sausumos gyvūnams, ir kad taip pat negalima atmesti antrinio apsinuodijimo vandens maisto grandinėje rizikos. Be to, Tarnyba padarė išvadą, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl etoksichino naudojimo jūriniuose narvuose kyla rizika jūrinėse nuosėdose gyvenantiems organizmams; |
| --- | --- |

(8)

2022 m. sausio 27 d. Tarnyba priėmė nuomonę (5), įvertinusi pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis, ypač atsižvelgiant į pakeistas priedo etoksichino specifikacijas, kuriose priemaišos p-fenetidino kiekis buvo sumažintas iki mažiau nei 2,5 ppm, ir atsižvelgiant į pasiūlytą 50 mg priedo kiekį kilograme visaverčio pašaro. Savo nuomonėje Tarnyba negalėjo padaryti išvados dėl priedo etoksichino saugumo ilgaamžiams ir reprodukciniams gyvūnams, atsižvelgiant į tai, kad šio priedo sudėtyje yra p-fenetidino – pripažinto galimo mutageno, kuris priede išlieka kaip priemaiša, tačiau dėl kurio pareiškėjas nepateikė papildomos su šiais probleminiais saugumo aspektais susijusios informacijos. Atsižvelgiant į p-fenetidino buvimą ir neturint duomenų apie p-fenetidino liekanas gyvūniniuose audiniuose ir produktuose, nebuvo galima padaryti išvados, ar etoksichino naudojimas yra saugus vartotojams. Be to, nesant duomenų apie liekanas piene, Tarnyba negalėjo padaryti išvados, ar etoksichinas yra saugus vartotojams, kai jis naudojamas pieninių gyvūnų pašaruose. Įvertindama saugumą naudotojams, Tarnyba padarė išvadą, kad, siekiant sumažinti p-fenetidino poveikio įkvėpus riziką, poveikis naudotojams turėtų būti minimizuotas. Dėl saugumo aplinkai Tarnyba nurodė, kad reikės papildomų duomenų, kad būtų galima padaryti išvadą, ar etoksichinas yra saugus sausumos aplinkai, kai juo šeriami sausumos gyvūnai. Be to, Tarnyba laikėsi nuomonės, kad negalima atmesti rizikos vandens aplinkai galimybės, kai priedas naudojamas sausumos gyvūnams, ir kad taip pat negalima atmesti antrinio apsinuodijimo vandens maisto grandinėje rizikos. Be to, Tarnyba padarė išvadą, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl etoksichino naudojimo jūriniuose narvuose kyla rizika jūrinėse nuosėdose gyvenantiems organizmams;

| (9) | todėl 2022 m. sausio 27 d. Tarnybos nuomonė rodo, kad nebuvo nustatyta, jog etoksichinas, naudojant jį kaip funkcinei grupei „antioksidantai“ priklausantį pašarų priedą, nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; |
| --- | --- |

(9)

todėl 2022 m. sausio 27 d. Tarnybos nuomonė rodo, kad nebuvo nustatyta, jog etoksichinas, naudojant jį kaip funkcinei grupei „antioksidantai“ priklausantį pašarų priedą, nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai;

| (10) | taigi etoksichino vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos nėra įvykdytos, todėl turėtų būti atsisakyta suteikti leidimą naudoti etoksichiną kaip pašarų priedą, priklausantį funkcinei grupei „antioksidantai“; |
| --- | --- |

(10)

taigi etoksichino vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos nėra įvykdytos, todėl turėtų būti atsisakyta suteikti leidimą naudoti etoksichiną kaip pašarų priedą, priklausantį funkcinei grupei „antioksidantai“;

| (11) | atlikus minėtą peržiūrą nustatyta, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(11)

atlikus minėtą peržiūrą nustatyta, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962 turėtų būti panaikintas;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Atsisakymas suteikti leidimą

Leidimą naudoti etoksichiną (E 324) kaip gyvūnų pašarų priedą, priklausantį priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „antioksidantai“, suteikti atsisakoma.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/962 panaikinimas

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962 panaikinamas.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

Journal

(4)  
  2017 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/962, kuriuo sustabdomas leidimas naudoti etoksichiną kaip visų rūšių ir kategorijų gyvūnų pašarų priedą (OL L 145, 2017 6 8, p. 13).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

Journal

---

SPRENDIMAI

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/42

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/1376

2022 m. liepos 26 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai ja Danijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5046)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (1), ypač į jos 35 straipsnio 3 dalį,

pasikonsultavusi su Viešųjų sutarčių patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   FAKTAI

FAKTAI

1.1.   PRAŠYMAS

PRAŠYMAS

| (1) | 2021 m. rugsėjo 24 d. Danijos konkurencijos ir vartotojų tarnyba (angl. DCCA, toliau – pareiškėja) pateikė Komisijai prašymą pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 1 dalį (toliau – prašymas). Prašymas atitinka Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/1804 (2) 1 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(1)

2021 m. rugsėjo 24 d. Danijos konkurencijos ir vartotojų tarnyba (angl. DCCA, toliau – pareiškėja) pateikė Komisijai prašymą pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 1 dalį (toliau – prašymas). Prašymas atitinka Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/1804 (2) 1 straipsnio 1 dalį.

2

| (2) | Prašymas pateiktas dėl elektros energijos gamybos iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninės prekybos šia elektros energija Danijoje. |
| --- | --- |

(2)

Prašymas pateiktas dėl elektros energijos gamybos iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninės prekybos šia elektros energija Danijoje.

| (3) | Tačiau prašymas neapima:






  — | elektros energijos, pagamintos sausumos ir jūros vėjo jėgainėse ne konkurso tvarka, |
| --- | --- | --- |

(3)

Tačiau prašymas neapima:

—

elektros energijos, pagamintos sausumos ir jūros vėjo jėgainėse ne konkurso tvarka,

| — | elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo nuo 2008 m. vasario 21 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. arba vėliau, išskyrus vėjo jėgaines, kurios yra prijungtos prie vartojimo savo reikmėms įrenginių, ir jūros vėjo jėgaines (elektros energijai, pagamintai vartojimo savo reikmėms įrenginiuose (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo akto 41 straipsnis) ir jūros vėjo jėgainėse, pagal to akto 35b straipsnį išimtis netaikoma, todėl jai vis dar turi būti taikomos Direktyvos 2014/25/ES nuostatos), |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo nuo 2008 m. vasario 21 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. arba vėliau, išskyrus vėjo jėgaines, kurios yra prijungtos prie vartojimo savo reikmėms įrenginių, ir jūros vėjo jėgaines (elektros energijai, pagamintai vartojimo savo reikmėms įrenginiuose (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo akto 41 straipsnis) ir jūros vėjo jėgainėse, pagal to akto 35b straipsnį išimtis netaikoma, todėl jai vis dar turi būti taikomos Direktyvos 2014/25/ES nuostatos),

| — | elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2008 m. vasario 20 d., išskyrus vėjo jėgaines, kurioms pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo akto 39–41 skirsnius mokami kainos priedai, |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2008 m. vasario 20 d., išskyrus vėjo jėgaines, kurioms pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo akto 39–41 skirsnius mokami kainos priedai,

| — | elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2002 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos vėjo jėgainėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2002 m. gruodžio 31 d.,

| — | elektros energijos, pagamintos visiškai naujoje vėjo jėgainėje, naudojant atidavimo į metalo laužą sertifikatus, išduotus vėjo jėgainėms išmontuoti (papildomas kainos priedas); elektros energijos, pagamintos naudojant bioenergiją (biomasę ir biodujas), |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos visiškai naujoje vėjo jėgainėje, naudojant atidavimo į metalo laužą sertifikatus, išduotus vėjo jėgainėms išmontuoti (papildomas kainos priedas); elektros energijos, pagamintos naudojant bioenergiją (biomasę ir biodujas),

| — | elektros energijos, pagamintos naudojant fotovoltines plokštes, bangų energiją ir hidroenergiją, |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos naudojant fotovoltines plokštes, bangų energiją ir hidroenergiją,

| — | elektros energijos, pagamintos kituose specialiuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiuose (elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba naudojant technologijas, kurios yra svarbios būsimai atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos plėtrai, arba elektros energijos, pagamintos iš kitų, negu paminėta, atsinaujinančiųjų energijos išteklių), |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos kituose specialiuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiuose (elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba naudojant technologijas, kurios yra svarbios būsimai atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos plėtrai, arba elektros energijos, pagamintos iš kitų, negu paminėta, atsinaujinančiųjų energijos išteklių),

| — | elektros energijos, pagamintos decentralizuotose kogeneracinėse jėgainėse ir deginimo įrenginiuose, |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos decentralizuotose kogeneracinėse jėgainėse ir deginimo įrenginiuose,

| — | elektros energijos, pagamintos kitose kogeneracinėse jėgainėse, skirtose šilumai centralizuotai tiekti, |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos kitose kogeneracinėse jėgainėse, skirtose šilumai centralizuotai tiekti,

| — | elektros energijos, pagamintos pramoninėse elektrinėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2012 m. kovo 21 d., |
| --- | --- |

—

elektros energijos, pagamintos pramoninėse elektrinėse, kurios buvo prijungtos prie elektros tinklo ne vėliau kaip 2012 m. kovo 21 d.,

| — | papildomų paslaugų. |
| --- | --- |

—

papildomų paslaugų.

| (4) | Elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninė prekyba šia elektros energija pagal Direktyvos 2014/25/ES 9 straipsnį laikoma su elektros energijos tiekimu susijusia veikla. |
| --- | --- |

(4)

Elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninė prekyba šia elektros energija pagal Direktyvos 2014/25/ES 9 straipsnį laikoma su elektros energijos tiekimu susijusia veikla.

| (5) | Jeigu pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą galima daryti prielaidą, kad į rinką galima patekti laisvai, tada, remiantis direktyvos IV priedo 1 punkto a papunkčiu, Komisija turi per 90 darbo dienų priimti įgyvendinimo sprendimą. |
| --- | --- |

(5)

Jeigu pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą galima daryti prielaidą, kad į rinką galima patekti laisvai, tada, remiantis direktyvos IV priedo 1 punkto a papunkčiu, Komisija turi per 90 darbo dienų priimti įgyvendinimo sprendimą.

| (6) | Pagal Direktyvos 2014/25/ES IV priedo 1 punkto ketvirtą pastraipą Komisija gali pratęsti nustatytą terminą, jei tam pritaria prašymą taikyti išimtį pateikę subjektai. Atsižvelgiant į tai, kad 2022 m. kovo 4 d. DCCA pateikė papildomos informacijos, laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl šio prašymo, pratęsiamas iki 2022 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(6)

Pagal Direktyvos 2014/25/ES IV priedo 1 punkto ketvirtą pastraipą Komisija gali pratęsti nustatytą terminą, jei tam pritaria prašymą taikyti išimtį pateikę subjektai. Atsižvelgiant į tai, kad 2022 m. kovo 4 d. DCCA pateikė papildomos informacijos, laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl šio prašymo, pratęsiamas iki 2022 m. liepos 31 d.

2.   TEISINIS PAGRINDAS

TEISINIS PAGRINDAS

| (7) | Direktyva 2014/25/ES taikoma skiriant sutartis dėl veiklos, susijusios su elektros energijos tiekimu į stacionarius tinklus, kuriais visuomenei teikiamos su elektros energijos gamyba, perdavimu ar skirstymu susijusios paslaugos, išskyrus atvejus, kai tai veiklai pagal minėtos direktyvos 34 straipsnį yra taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(7)

Direktyva 2014/25/ES taikoma skiriant sutartis dėl veiklos, susijusios su elektros energijos tiekimu į stacionarius tinklus, kuriais visuomenei teikiamos su elektros energijos gamyba, perdavimu ar skirstymu susijusios paslaugos, išskyrus atvejus, kai tai veiklai pagal minėtos direktyvos 34 straipsnį yra taikoma išimtis.

| (8) | Remiantis Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsniu, sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti veiklą, kuriai taikoma ši direktyva, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla, veiklą veikia tiesioginė konkurencija ir veikla vykdoma rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis yra vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ypatumus (3). Tačiau šis vertinimas yra apribotas dėl taikytinų trumpų terminų ir dėl to, kad jis turi būti grindžiamas Komisijos turima informacija, kurios negalima papildyti taikant daugiau laiko reikalaujančius metodus, įskaitant visų pirma atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams skirtas viešas apklausas (4). Nors atsakant į klausimą, ar veiklą tiesiogiai veikia konkurencija, turi būti remiamasi SESV nuostatas dėl konkurencijos atitinkančiais kriterijais, reikalavimo, kad šie kriterijai būtų visiškai tokie patys, kokie nurodyti Sąjungos konkurencijos teisės aktuose, nėra (5). |
| --- | --- |

(8)

Remiantis Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsniu, sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti veiklą, kuriai taikoma ši direktyva, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla, veiklą veikia tiesioginė konkurencija ir veikla vykdoma rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis yra vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ypatumus (3). Tačiau šis vertinimas yra apribotas dėl taikytinų trumpų terminų ir dėl to, kad jis turi būti grindžiamas Komisijos turima informacija, kurios negalima papildyti taikant daugiau laiko reikalaujančius metodus, įskaitant visų pirma atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams skirtas viešas apklausas (4). Nors atsakant į klausimą, ar veiklą tiesiogiai veikia konkurencija, turi būti remiamasi SESV nuostatas dėl konkurencijos atitinkančiais kriterijais, reikalavimo, kad šie kriterijai būtų visiškai tokie patys, kokie nurodyti Sąjungos konkurencijos teisės aktuose, nėra (5).

3

4

5

| (9) | Patekimas į rinką laikomas neribojamu, jei valstybė narė įgyvendina ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais tas sektorius ar jo dalis atveriami konkurencijai. Šie teisės aktai yra nurodyti Direktyvos 2014/25/ES III priede. Elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos ja srityje minėtame priede nurodyta Direktyva 2009/72/EB, kuri nuo 2021 m. sausio 1 d. panaikinta Direktyva (ES) 2019/944 (6). Pareiškėjos teigimu, Danija perkėlė Direktyvą (ES) 2019/944 į nacionalinę teisę (7). Todėl pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 3 dalį galima daryti prielaidą, kad į rinką galima patekti laisvai. |
| --- | --- |

(9)

Patekimas į rinką laikomas neribojamu, jei valstybė narė įgyvendina ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais tas sektorius ar jo dalis atveriami konkurencijai. Šie teisės aktai yra nurodyti Direktyvos 2014/25/ES III priede. Elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos ja srityje minėtame priede nurodyta Direktyva 2009/72/EB, kuri nuo 2021 m. sausio 1 d. panaikinta Direktyva (ES) 2019/944 (6). Pareiškėjos teigimu, Danija perkėlė Direktyvą (ES) 2019/944 į nacionalinę teisę (7). Todėl pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 3 dalį galima daryti prielaidą, kad į rinką galima patekti laisvai.

6

7

| (10) | Tiesioginį konkurencijos poveikį reikėtų vertinti pagal įvairius rodiklius, tačiau nė vienas iš jų gali nebūti lemiamas. Kalbant apie rinką, dėl kurios priimamas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra rinkos dalis, tačiau kartu reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, pavyzdžiui, į kaimyninių šalių elektros energijos gamintojų daromą konkurencinį spaudimą arba į konkursų dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumų dalyvių skaičių. |
| --- | --- |

(10)

Tiesioginį konkurencijos poveikį reikėtų vertinti pagal įvairius rodiklius, tačiau nė vienas iš jų gali nebūti lemiamas. Kalbant apie rinką, dėl kurios priimamas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra rinkos dalis, tačiau kartu reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, pavyzdžiui, į kaimyninių šalių elektros energijos gamintojų daromą konkurencinį spaudimą arba į konkursų dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumų dalyvių skaičių.

| (11) | Šio sprendimo tikslas yra nustatyti, ar paslaugas, dėl kurių pateiktas prašymas, veikia pakankamo lygio konkurencija (rinkose, į kurias galima patekti be apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį), kuri užtikrintų, kad ir tada, jei drausmė nebūtų užtikrinama išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, viešieji pirkimai dėl atitinkamos veiklos būtų vykdomi skaidriai, nediskriminuojant ir vadovaujantis kriterijais, kurie leidžia pirkėjams pasirinkti jiems apskritai ekonomiškai naudingiausią sprendimą. |
| --- | --- |

(11)

Šio sprendimo tikslas yra nustatyti, ar paslaugas, dėl kurių pateiktas prašymas, veikia pakankamo lygio konkurencija (rinkose, į kurias galima patekti be apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį), kuri užtikrintų, kad ir tada, jei drausmė nebūtų užtikrinama išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, viešieji pirkimai dėl atitinkamos veiklos būtų vykdomi skaidriai, nediskriminuojant ir vadovaujantis kriterijais, kurie leidžia pirkėjams pasirinkti jiems apskritai ekonomiškai naudingiausią sprendimą.

3.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| (12) | Šis sprendimas priimamas pagal teisinę ir faktinę 2021 m. rugsėjo mėn. padėtį, apie kurią sprendžiama pagal pareiškėjos pateiktą ir viešai prieinamą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Šis sprendimas priimamas pagal teisinę ir faktinę 2021 m. rugsėjo mėn. padėtį, apie kurią sprendžiama pagal pareiškėjos pateiktą ir viešai prieinamą informaciją.

3.1.   NERIBOJAMAS PATEKIMAS Į RINKĄ

NERIBOJAMAS PATEKIMAS Į RINKĄ

| (13) | Laikoma, kad patekimas į rinką yra neribojamas, jei atitinkama valstybė narė įgyvendina ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais tas sektorius ar jo dalis atveriami konkurencijai. Pasak pareiškėjos, Danija perkėlė Direktyvą (ES) 2019/944 į nacionalinę teisę 29 nacionalinėmis priemonėmis. Danijos energetikos agentūra tai patvirtino (8). Todėl Komisija daro išvadą, kad laisvo patekimo į rinką sąlygos de jure yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(13)

Laikoma, kad patekimas į rinką yra neribojamas, jei atitinkama valstybė narė įgyvendina ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais tas sektorius ar jo dalis atveriami konkurencijai. Pasak pareiškėjos, Danija perkėlė Direktyvą (ES) 2019/944 į nacionalinę teisę 29 nacionalinėmis priemonėmis. Danijos energetikos agentūra tai patvirtino (8). Todėl Komisija daro išvadą, kad laisvo patekimo į rinką sąlygos de jure yra įvykdytos.

8

de jure

| (14) | Nagrinėdama, ar patekimas į rinką yra laisvas de facto, Komisija atkreipia dėmesį į Danijos elektros energijos gamybos rinkos liberalizavimo pažangą, padarytą nuo jos atvėrimo konkurencijai 1999 m. Danijos dalyvavimas Šiaurės šalių elektros energijos biržoje „Nord Pool“ ir jungiamųjų linijų pajėgumų plėtra atliko svarbų vaidmenį skatinant konkurencinį spaudimą. Danijos institucijų organizuoti konkursai dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma, jūros vėjo jėgainių parkuose, pritraukia vis daugiau dalyvių. |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėdama, ar patekimas į rinką yra laisvas de facto, Komisija atkreipia dėmesį į Danijos elektros energijos gamybos rinkos liberalizavimo pažangą, padarytą nuo jos atvėrimo konkurencijai 1999 m. Danijos dalyvavimas Šiaurės šalių elektros energijos biržoje „Nord Pool“ ir jungiamųjų linijų pajėgumų plėtra atliko svarbų vaidmenį skatinant konkurencinį spaudimą. Danijos institucijų organizuoti konkursai dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma, jūros vėjo jėgainių parkuose, pritraukia vis daugiau dalyvių.

de facto

| (15) | Komisija daro išvadą, kad šiame sprendime laikytina, jog Danijos teritorijoje į rinką galima patekti laisvai de jure ir de facto. |
| --- | --- |

(15)

Komisija daro išvadą, kad šiame sprendime laikytina, jog Danijos teritorijoje į rinką galima patekti laisvai de jure ir de facto.

de jure

de facto

3.2.   KONKURENCIJOS VERTINIMAS

KONKURENCIJOS VERTINIMAS

3.2.1.   PRODUKTO RINKOS APIBRĖŽTIS

| (16) | Remiantis ankstesniais Komisijos sprendimais dėl susijungimų (9), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias atitinkamas produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) skirstymo; iv) mažmeninio tiekimo. Kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti smulkiau, tačiau iki šiol priimdama ankstesnius sprendimus (10) Komisija neleido elektros energijos gamybos rinkos atskirti nuo didmeninio tiekimo rinkos, nes pati gamyba tėra pirma vertės grandinės grandis, o pagamintas elektros energijos kiekis parduodamas didmeninėje rinkoje. Tai konkrečiau patvirtinta bylose dėl Šiaurės šalių (11). |
| --- | --- |

(16)

Remiantis ankstesniais Komisijos sprendimais dėl susijungimų (9), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias atitinkamas produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) skirstymo; iv) mažmeninio tiekimo. Kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti smulkiau, tačiau iki šiol priimdama ankstesnius sprendimus (10) Komisija neleido elektros energijos gamybos rinkos atskirti nuo didmeninio tiekimo rinkos, nes pati gamyba tėra pirma vertės grandinės grandis, o pagamintas elektros energijos kiekis parduodamas didmeninėje rinkoje. Tai konkrečiau patvirtinta bylose dėl Šiaurės šalių (11).

9

10

11

| (17) | Taip pat pažymėtina, kad priimdama ankstesnius sprendimus dėl susijungimų Komisija laikėsi nuomonės, kad atitinkama Šiaurės regiono produkto rinka apima elektros energiją, parduodamą tiek pagal dvišales sutartis, tiek platformose „Nord Pool“, „Elspot“ (kitos paros rinka), tiek „Elbas (einamosios paros rinka) (12). |
| --- | --- |

(17)

Taip pat pažymėtina, kad priimdama ankstesnius sprendimus dėl susijungimų Komisija laikėsi nuomonės, kad atitinkama Šiaurės regiono produkto rinka apima elektros energiją, parduodamą tiek pagal dvišales sutartis, tiek platformose „Nord Pool“, „Elspot“ (kitos paros rinka), tiek „Elbas (einamosios paros rinka) (12).

12

| (18) | Pareiškėja teigia, kad įmonių elektros energijos pirkimo sutartys (toliau – įmonių EEPS) turėtų būti įtrauktos į atitinkamos rinkos aprėptį. Tokios sutartys yra dvišalės elektros energijos gamintojo ir vartotojo (paprastai – stambaus) sutartys, pagal kurias vartotojas perka elektros energiją tiesiogiai iš gamintojo. Prekybos įmonės sudaro elektros energijos pirkimo sutartis (EEPS) su elektros energiją iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančiais gamintojais, konkuruodamos dėl EEPS sudarymo. |
| --- | --- |

(18)

Pareiškėja teigia, kad įmonių elektros energijos pirkimo sutartys (toliau – įmonių EEPS) turėtų būti įtrauktos į atitinkamos rinkos aprėptį. Tokios sutartys yra dvišalės elektros energijos gamintojo ir vartotojo (paprastai – stambaus) sutartys, pagal kurias vartotojas perka elektros energiją tiesiogiai iš gamintojo. Prekybos įmonės sudaro elektros energijos pirkimo sutartis (EEPS) su elektros energiją iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančiais gamintojais, konkuruodamos dėl EEPS sudarymo.

| (19) | Kaip ir kitų dvišalių sandorių atveju, EEPS sudarantys vartotojai privalo sudaryti sutartį su už balansą atsakinga šalimi, kuri valdytų jų disbalansą. Dėl gamybos balansavimo pažymėtina, kad elektros energijos gamintojai (pvz., jūros vėjo jėgainių savininkai) turi laikytis savo prognozuotos elektros energijos gamybos apimties realiuoju laiku, t. y. užtikrinti, kad faktinė gamybos apimtis atitiktų prognozuotą. Šiai pareigai neturi įtakos tai, kaip gamintojas nusprendžia parduoti pagamintą elektros energiją, įskaitant tai, ar ją parduoda pagal įmonių EEPS. |
| --- | --- |

(19)

Kaip ir kitų dvišalių sandorių atveju, EEPS sudarantys vartotojai privalo sudaryti sutartį su už balansą atsakinga šalimi, kuri valdytų jų disbalansą. Dėl gamybos balansavimo pažymėtina, kad elektros energijos gamintojai (pvz., jūros vėjo jėgainių savininkai) turi laikytis savo prognozuotos elektros energijos gamybos apimties realiuoju laiku, t. y. užtikrinti, kad faktinė gamybos apimtis atitiktų prognozuotą. Šiai pareigai neturi įtakos tai, kaip gamintojas nusprendžia parduoti pagamintą elektros energiją, įskaitant tai, ar ją parduoda pagal įmonių EEPS.

| (20) | Dėl to, ar elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priklauso tai pačiai produkto rinkai, Komisija, priklausomai nuo faktinių aplinkybių, darė skirtingas išvadas. Ji nustatė, kad elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių Vokietijoje (13) ir Italijoje (14) turėtų būti laikoma skirtingomis produktų rinkomis. |
| --- | --- |

(20)

Dėl to, ar elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priklauso tai pačiai produkto rinkai, Komisija, priklausomai nuo faktinių aplinkybių, darė skirtingas išvadas. Ji nustatė, kad elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių Vokietijoje (13) ir Italijoje (14) turėtų būti laikoma skirtingomis produktų rinkomis.

13

14

| (21) | Tačiau Nyderlandų atveju (15) Komisija nustatė, kad elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninis jos tiekimas yra tos pačios atitinkamos produkto rinkos dalis. Savo ankstesniuose dėl Šiaurės regiono priimtuose sprendimuose dėl susijungimų Komisija laikėsi nuomonės, kad apibrėžiant produkto rinką elektros energijos šaltinis neturi reikšmės (16). |
| --- | --- |

(21)

Tačiau Nyderlandų atveju (15) Komisija nustatė, kad elektros energijos gamyba iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir didmeninis jos tiekimas yra tos pačios atitinkamos produkto rinkos dalis. Savo ankstesniuose dėl Šiaurės regiono priimtuose sprendimuose dėl susijungimų Komisija laikėsi nuomonės, kad apibrėžiant produkto rinką elektros energijos šaltinis neturi reikšmės (16).

15

16

| (22) | Pareiškėja teigia, kad Danijos aplinkybės skiriasi nuo pirmiau minėtame sprendime nurodytų Vokietijos ir Italijos aplinkybių ir yra panašios į Nyderlandų aplinkybes. Pareiškėja pateikė lenteles, kuriose išsamiai pažymėti Danijos ir atitinkamai Vokietijos, Italijos ir Nyderlandų aplinkybių panašumai ir skirtumai. Pareiškėja pažymi, kad pagrindiniai skirtumai, palyginti su Vokietija ir Italija, yra tai, kad nėra teisės aktais nustatyto atlygio tarifo, nėra supirkimo prioriteto, ir tai, kad elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių parduodama didmeninėje rinkoje už tokią pačią kainą kaip iš tradicinių energijos išteklių pagaminta elektros energija. |
| --- | --- |

(22)

Pareiškėja teigia, kad Danijos aplinkybės skiriasi nuo pirmiau minėtame sprendime nurodytų Vokietijos ir Italijos aplinkybių ir yra panašios į Nyderlandų aplinkybes. Pareiškėja pateikė lenteles, kuriose išsamiai pažymėti Danijos ir atitinkamai Vokietijos, Italijos ir Nyderlandų aplinkybių panašumai ir skirtumai. Pareiškėja pažymi, kad pagrindiniai skirtumai, palyginti su Vokietija ir Italija, yra tai, kad nėra teisės aktais nustatyto atlygio tarifo, nėra supirkimo prioriteto, ir tai, kad elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių parduodama didmeninėje rinkoje už tokią pačią kainą kaip iš tradicinių energijos išteklių pagaminta elektros energija.

| (23) | Sprendime dėl susijungimo Fortum / Uniper (17) Komisija priminė, kad atitinkama Šiaurės regiono produkto rinka apima ir elektros energijos gamybą, ir didmeninę prekybą, neatsižvelgiant į gamybos šaltinius ir prekybos kanalus, ir kad ji apima elektros energiją, parduodamą pagal dvišales sutartis ir Šiaurės šalių elektros energijos biržoje „Nord Pool“. |
| --- | --- |

(23)

Sprendime dėl susijungimo Fortum / Uniper (17) Komisija priminė, kad atitinkama Šiaurės regiono produkto rinka apima ir elektros energijos gamybą, ir didmeninę prekybą, neatsižvelgiant į gamybos šaltinius ir prekybos kanalus, ir kad ji apima elektros energiją, parduodamą pagal dvišales sutartis ir Šiaurės šalių elektros energijos biržoje „Nord Pool“.

Fortum

Uniper

17

| (24) | Dėl elektros energijos, gaminamos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pažymėtina, kad prašymas apima jūros vėjo jėgainių parkus „Horns Rev 3“, „Vesterhav Syd“, „Vesterhav Nord“ ir „Kriegers Flask“ ir būsimus vėjo jėgainių parkus, įskaitant jūros vėjo jėgainių parką „Thor“. Dėl visų atitinkamų paramos schemų priimti Komisijos sprendimai, kuriais patvirtinamas jų suderinamumas su ES valstybės pagalbos taisyklėmis (18). |
| --- | --- |

(24)

Dėl elektros energijos, gaminamos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pažymėtina, kad prašymas apima jūros vėjo jėgainių parkus „Horns Rev 3“, „Vesterhav Syd“, „Vesterhav Nord“ ir „Kriegers Flask“ ir būsimus vėjo jėgainių parkus, įskaitant jūros vėjo jėgainių parką „Thor“. Dėl visų atitinkamų paramos schemų priimti Komisijos sprendimai, kuriais patvirtinamas jų suderinamumas su ES valstybės pagalbos taisyklėmis (18).

18

| (25) | Be to, dėl elektros energijos gamybos srityje padidėjusios konkurencijos už elektros energiją, pagamintą naudojant vėjo energiją, mokamos priemokos sumažėjo iki minimumo. Visų pirmiau minėtų vėjo jėgainių atveju Danijos energetikos agentūra rengė atvirus konkursus dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. 2015 m. surengtame konkurse dėl „Horns Rev 3“ (400 MW) dalyvavo keturi konkurso dalyviai, 2016 m. surengtame konkurse dėl „Kriegers Flak“ (600 MW) – septyni dalyviai, 2016 m. surengtame konkurse dėl „Vesterhav Nord/Sud“ (350 MW) – trys dalyviai. |
| --- | --- |

(25)

Be to, dėl elektros energijos gamybos srityje padidėjusios konkurencijos už elektros energiją, pagamintą naudojant vėjo energiją, mokamos priemokos sumažėjo iki minimumo. Visų pirmiau minėtų vėjo jėgainių atveju Danijos energetikos agentūra rengė atvirus konkursus dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. 2015 m. surengtame konkurse dėl „Horns Rev 3“ (400 MW) dalyvavo keturi konkurso dalyviai, 2016 m. surengtame konkurse dėl „Kriegers Flak“ (600 MW) – septyni dalyviai, 2016 m. surengtame konkurse dėl „Vesterhav Nord/Sud“ (350 MW) – trys dalyviai.

| (26) | Rizikos draudimas vykdomas prieš konkurso procedūras, tad Danijos valdžios institucijos dabar geriau supranta rinką ir yra užmezgusios tikrą rinkos dialogą. |
| --- | --- |

(26)

Rizikos draudimas vykdomas prieš konkurso procedūras, tad Danijos valdžios institucijos dabar geriau supranta rinką ir yra užmezgusios tikrą rinkos dialogą.

| (27) | Taip pat pažymėtina, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, pavyzdžiui, jūros vėjo jėgainių ar fotovoltinių plokščių, bendros sąnaudos labai sumažėjo. Todėl pagal 2010 m. konkursą dėl „Anholt Offshore Wind Farm“ laimėjusį pasiūlymą skirtas 105 erių/kWh priedas, o pagal 2016 m. konkursą dėl „Kriegers Flak Offshore Wind Farm“ laimėjusį pasiūlymą – 37 erių/kWh priedas. |
| --- | --- |

(27)

Taip pat pažymėtina, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, pavyzdžiui, jūros vėjo jėgainių ar fotovoltinių plokščių, bendros sąnaudos labai sumažėjo. Todėl pagal 2010 m. konkursą dėl „Anholt Offshore Wind Farm“ laimėjusį pasiūlymą skirtas 105 erių/kWh priedas, o pagal 2016 m. konkursą dėl „Kriegers Flak Offshore Wind Farm“ laimėjusį pasiūlymą – 37 erių/kWh priedas.

| (28) | Danija taip pat ketina pradėti eksploatuoti tris naujus didelio masto jūros vėjo jėgainių parkus. Pirmojo jūros vėjo jėgainių parko pajėgumas sudarys maždaug 800 MW, o likusių jūros vėjo jėgainių parko pajėgumas bus ne mažesnis kaip 800 MW. Danijos energetikos agentūra skelbs kvietimą teikti pasiūlymus konkurso tvarka dėl kiekvieno būsimo vėjo jėgainių parko. |
| --- | --- |

(28)

Danija taip pat ketina pradėti eksploatuoti tris naujus didelio masto jūros vėjo jėgainių parkus. Pirmojo jūros vėjo jėgainių parko pajėgumas sudarys maždaug 800 MW, o likusių jūros vėjo jėgainių parko pajėgumas bus ne mažesnis kaip 800 MW. Danijos energetikos agentūra skelbs kvietimą teikti pasiūlymus konkurso tvarka dėl kiekvieno būsimo vėjo jėgainių parko.

| (29) | Kaip ir Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2018/71 (19) dėl išimties taikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose, Komisija pažymi, kad subsidijų skyrimą pagal rengiamus konkursus veikia konkurencija, tad taip užtikrinama elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančių gamintojų drausmė, susijusi su taikoma viešųjų pirkimų politika. Dėl to elektros energijos gamybos iš tradicinių ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (tokiems jūros vėjo jėgainių parkams, dėl kurių pateiktas prašymas) sąlygos Danijoje yra vienodos. |
| --- | --- |

(29)

Kaip ir Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2018/71 (19) dėl išimties taikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose, Komisija pažymi, kad subsidijų skyrimą pagal rengiamus konkursus veikia konkurencija, tad taip užtikrinama elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančių gamintojų drausmė, susijusi su taikoma viešųjų pirkimų politika. Dėl to elektros energijos gamybos iš tradicinių ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (tokiems jūros vėjo jėgainių parkams, dėl kurių pateiktas prašymas) sąlygos Danijoje yra vienodos.

19

| (30) | Nedarydama poveikio konkurencijos teisės taikymui, Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų vertinimo tikslais Komisija laikosi nuomonės, kad atitinkamą produkto rinką sudaro elektros energijos gamyba iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainėse, kurioms prašoma taikyti išimtį, ir tos elektros energijos didmeninis tiekimas, įskaitant įmonių EEPS. |
| --- | --- |

(30)

Nedarydama poveikio konkurencijos teisės taikymui, Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų vertinimo tikslais Komisija laikosi nuomonės, kad atitinkamą produkto rinką sudaro elektros energijos gamyba iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainėse, kurioms prašoma taikyti išimtį, ir tos elektros energijos didmeninis tiekimas, įskaitant įmonių EEPS.

3.2.2.   GEOGRAFINĖS RINKOS APIBRĖŽTIS

| (31) | 2006 m. Komisija sprendime dėl susijungimo apibrėžė (20) dvi atskiras geografines didmeninės elektros energijos rinkas: Rytų Danijos (toliau – DK2) ir Vakarų Danijos (toliau – DK1), nes tuo metu tarp šių dviejų Danijos prekybos (arba kainų) zonų nebuvo tiesioginės jungiamosios linijos. Tokią pačią išvadą Komisija padarė 2018 m. sprendime DE / DK Interconnector (21). |
| --- | --- |

(31)

2006 m. Komisija sprendime dėl susijungimo apibrėžė (20) dvi atskiras geografines didmeninės elektros energijos rinkas: Rytų Danijos (toliau – DK2) ir Vakarų Danijos (toliau – DK1), nes tuo metu tarp šių dviejų Danijos prekybos (arba kainų) zonų nebuvo tiesioginės jungiamosios linijos. Tokią pačią išvadą Komisija padarė 2018 m. sprendime DE / DK Interconnector (21).

20

DE / DK Interconnector

21

| (32) | 2014 m. Danijos konkurencijos taryba savo sprendime dėl virtualiosios elektrinės (toliau – VE) nagrinėjo Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką (22). Tuo sprendimu Danijos konkurencijos taryba panaikino ankstesnius įsipareigojimus, kuriuos 2004 m. buvo prisiėmusi įmonė „Elsam A/S“ pagal įmonių „Elsam A/S“ ir „Nesa A/S“ susijungimo sandorį. Danijos konkurencijos taryba iš dalies pritarė tam, kad geografinė rinka yra didesnė negu DK1 zona. DK1 zona yra prijungta prie Norvegijos, Švedijos ir Vokietijos perdavimo sistemos jungtimis. 2013 m. didmeninė fizinės elektros energijos kaina DK1 zonoje skyrėsi nuo visų prijungtų kainų zonų mažiau negu 10 % valandų. Daugumą valandų DK1 zonos didmeninė kaina buvo lygi bent vienai iš prijungtų kainų zonų, o tai patvirtina argumentą, kad geografinė rinka apima platesnę teritoriją negu Vakarų Danija. Tačiau liko neatsakyta, ar egzistuoja platesnė geografinė rinka negu Vakarų Danija. 2019 m. Danijos konkurencijos taryba (23) nurodė, kad elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka pagal mastą yra nacionalinė, tačiau neatsakė į klausimą, ar geografinę rinką reikėtų apibrėžti plačiau, ar siauriau. Ši išvada buvo pagrįsta šiais precedentiniais atvejais: 1) Sprendimu M.8660 – Fortum / Uniper, kuriame Komisija padarė išvadą dėl nacionalinės rinkos egzistavimo Švedijoje, 2) Sprendimu M.3268 – Sydkraft ir Graninge, kuriame Komisija nustatė, kad Švedija kaip nuo Suomijos ir Danijos atskira rinka veikė tik nereikšmingą skaičių valandų, o iš to matyti, kad didmeninė elektros energijos rinka yra platesnio negu nacionalinio masto, ir 3) Danijos konkurencijos tarybos sprendimu dėl VE, kuriame ji nustatė, kad dėl pokyčių Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinkoje atsirado požymių, kad geografinė rinka yra didesnė už DK1 zoną. Nuo 2006 m. labai padidėjo jungiamųjų linijų tarp Danijos ir kaimyninių šalių pajėgumas. Tiksliau, pradėtos eksploatuoti arba išplėstos jungiamosios linijos „Skagerrak“ (su Norvegija), „Kontiskan“ (su Švedija) ir „Kontek“ (su Vokietija). Kabelį „Cobra“ (su Nyderlandais) buvo užsakyta nutiesti 2019 m. Dabar Vakarų ir Rytų Daniją jungia Didysis Beltas. |
| --- | --- |

(32)

2014 m. Danijos konkurencijos taryba savo sprendime dėl virtualiosios elektrinės (toliau – VE) nagrinėjo Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką (22). Tuo sprendimu Danijos konkurencijos taryba panaikino ankstesnius įsipareigojimus, kuriuos 2004 m. buvo prisiėmusi įmonė „Elsam A/S“ pagal įmonių „Elsam A/S“ ir „Nesa A/S“ susijungimo sandorį. Danijos konkurencijos taryba iš dalies pritarė tam, kad geografinė rinka yra didesnė negu DK1 zona. DK1 zona yra prijungta prie Norvegijos, Švedijos ir Vokietijos perdavimo sistemos jungtimis. 2013 m. didmeninė fizinės elektros energijos kaina DK1 zonoje skyrėsi nuo visų prijungtų kainų zonų mažiau negu 10 % valandų. Daugumą valandų DK1 zonos didmeninė kaina buvo lygi bent vienai iš prijungtų kainų zonų, o tai patvirtina argumentą, kad geografinė rinka apima platesnę teritoriją negu Vakarų Danija. Tačiau liko neatsakyta, ar egzistuoja platesnė geografinė rinka negu Vakarų Danija. 2019 m. Danijos konkurencijos taryba (23) nurodė, kad elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka pagal mastą yra nacionalinė, tačiau neatsakė į klausimą, ar geografinę rinką reikėtų apibrėžti plačiau, ar siauriau. Ši išvada buvo pagrįsta šiais precedentiniais atvejais: 1) Sprendimu M.8660 – Fortum / Uniper, kuriame Komisija padarė išvadą dėl nacionalinės rinkos egzistavimo Švedijoje, 2) Sprendimu M.3268 – Sydkraft ir Graninge, kuriame Komisija nustatė, kad Švedija kaip nuo Suomijos ir Danijos atskira rinka veikė tik nereikšmingą skaičių valandų, o iš to matyti, kad didmeninė elektros energijos rinka yra platesnio negu nacionalinio masto, ir 3) Danijos konkurencijos tarybos sprendimu dėl VE, kuriame ji nustatė, kad dėl pokyčių Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinkoje atsirado požymių, kad geografinė rinka yra didesnė už DK1 zoną. Nuo 2006 m. labai padidėjo jungiamųjų linijų tarp Danijos ir kaimyninių šalių pajėgumas. Tiksliau, pradėtos eksploatuoti arba išplėstos jungiamosios linijos „Skagerrak“ (su Norvegija), „Kontiskan“ (su Švedija) ir „Kontek“ (su Vokietija). Kabelį „Cobra“ (su Nyderlandais) buvo užsakyta nutiesti 2019 m. Dabar Vakarų ir Rytų Daniją jungia Didysis Beltas.

22

23

Sprendimu M.8660 – Fortum / Uniper

Sprendimu M.3268 – Sydkraft ir Graninge

sprendimu dėl VE

| (33) | Iš pareiškėjos pateiktų įrodymų (24) matyti, kad kainos koreliacija tarp Rytų ir Vakarų Danijos, taip pat koreliacija su kaimyninių šalių Švedijos, Norvegijos ir Vokietijos kainų zonomis (SE3, SE4, NO2 ir DE) didėja. Pavyzdžiui, 2013 m. DK1 zonos kaina buvo tokia pati kaip vienoje iš kitų zonų (DK2, SE3, SE4, NO2 ir DE) 91,7 % valandų, 2018 m. – 96,3 % valandų; šie DK2 zonos rodikliai 2013 m. buvo 97,8 %, 2018 m. – 98,6 %. Valandos, kai DK1 zonos kaina skyrėsi nuo kitų zonų kainų, – atvirkščiai – 2013–2018 m. sumažėjo nuo 8,3 % iki 3,7 %; šis DK2 zonos procentinis dydis sumažėjo nuo 2,2 % iki 1,4 %. |
| --- | --- |

(33)

Iš pareiškėjos pateiktų įrodymų (24) matyti, kad kainos koreliacija tarp Rytų ir Vakarų Danijos, taip pat koreliacija su kaimyninių šalių Švedijos, Norvegijos ir Vokietijos kainų zonomis (SE3, SE4, NO2 ir DE) didėja. Pavyzdžiui, 2013 m. DK1 zonos kaina buvo tokia pati kaip vienoje iš kitų zonų (DK2, SE3, SE4, NO2 ir DE) 91,7 % valandų, 2018 m. – 96,3 % valandų; šie DK2 zonos rodikliai 2013 m. buvo 97,8 %, 2018 m. – 98,6 %. Valandos, kai DK1 zonos kaina skyrėsi nuo kitų zonų kainų, – atvirkščiai – 2013–2018 m. sumažėjo nuo 8,3 % iki 3,7 %; šis DK2 zonos procentinis dydis sumažėjo nuo 2,2 % iki 1,4 %.

24

| (34) | Kaip pažymėjo įmonė „Energinet“, Danijos jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumai yra labai dideli ir sudaro apie 90 % vidaus pikinės apkrovos. Glaudi integracija su Danijos kaimyninėmis šalimis reiškia, kad Danijos elektros energijos neatidėliotinų sandorių rinkoje atskira kaina galioja maždaug 10 % laiko. Likusį laiką didmeninė kaina yra tokia pati kaip Norvegijoje, Švedijoje arba Vokietijoje. |
| --- | --- |

(34)

Kaip pažymėjo įmonė „Energinet“, Danijos jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumai yra labai dideli ir sudaro apie 90 % vidaus pikinės apkrovos. Glaudi integracija su Danijos kaimyninėmis šalimis reiškia, kad Danijos elektros energijos neatidėliotinų sandorių rinkoje atskira kaina galioja maždaug 10 % laiko. Likusį laiką didmeninė kaina yra tokia pati kaip Norvegijoje, Švedijoje arba Vokietijoje.

| (35) | 2019 m. tarptautinės jungties tarp Rytų Danijos (DK2) ir Vokietijos prekybos pajėgumai sudarė 90 % visų jungiamosios linijos pajėgumų eksporto kryptimi ir 95 % importo kryptimi. Likusių užsienio jungčių prekybos pajėgumai eksporto kryptimi sudarė 60–88 % visų jungiamosios linijos pajėgumų. Palyginti su 2018 m., prekybos pajėgumai tarp Vakarų Danijos (DK1) ir Norvegijos bei Švedijos 2019 m. buvo mažesni. Kita vertus, prekybos su Vokietija pajėgumai abiejose Danijos prekybos zonose buvo didesni. 2019 m. jungties „Cobra“ prekybos pajėgumai eksporto ir importo kryptimis sudarė 87 % visų jungiamosios linijos pajėgumų. |
| --- | --- |

(35)

2019 m. tarptautinės jungties tarp Rytų Danijos (DK2) ir Vokietijos prekybos pajėgumai sudarė 90 % visų jungiamosios linijos pajėgumų eksporto kryptimi ir 95 % importo kryptimi. Likusių užsienio jungčių prekybos pajėgumai eksporto kryptimi sudarė 60–88 % visų jungiamosios linijos pajėgumų. Palyginti su 2018 m., prekybos pajėgumai tarp Vakarų Danijos (DK1) ir Norvegijos bei Švedijos 2019 m. buvo mažesni. Kita vertus, prekybos su Vokietija pajėgumai abiejose Danijos prekybos zonose buvo didesni. 2019 m. jungties „Cobra“ prekybos pajėgumai eksporto ir importo kryptimis sudarė 87 % visų jungiamosios linijos pajėgumų.

| (36) | Komisija atkreipia dėmesį į kainų apribojimus abiejose zonose iš išorės: DK1 zonos kainos yra tokios pačios kaip kitose zonose 89,3 % valandų, o DK2 zonos – 98,4 % valandų. Sprendimo dėl susijungimo Fortum / Uniper 28 punkte Komisija padarė išvadą, kad keturios Švedijos prekybos zonos sudaro vieną geografinę rinką, nes jų kaina 89,7 % valandų yra bendra. Komisija taip pat pažymi, kad, kaip teigia ieškovė, keturi didžiausi rinkos dalyviai, užimantys daugiau negu 10 % rinkos, veikia ir DK1, ir DK2 zonoje. |
| --- | --- |

(36)

Komisija atkreipia dėmesį į kainų apribojimus abiejose zonose iš išorės: DK1 zonos kainos yra tokios pačios kaip kitose zonose 89,3 % valandų, o DK2 zonos – 98,4 % valandų. Sprendimo dėl susijungimo Fortum / Uniper 28 punkte Komisija padarė išvadą, kad keturios Švedijos prekybos zonos sudaro vieną geografinę rinką, nes jų kaina 89,7 % valandų yra bendra. Komisija taip pat pažymi, kad, kaip teigia ieškovė, keturi didžiausi rinkos dalyviai, užimantys daugiau negu 10 % rinkos, veikia ir DK1, ir DK2 zonoje.

Fortum / Uniper

| (37) | Nedarydama poveikio konkurencijos teisės taikymui Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų vertinimo tikslais Komisija laikosi nuomonės, kad atitinkama geografinė elektros energijos gamybos iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dėl kurių pateiktas prašymas, ir didmeninio tos elektros energijos tiekimo rinka, įskaitant įmonių EEPS, gali būti palikta neapibrėžta ir kad tai gali būti atskiros DK1 ir DK2 zonų rinkos arba bendra nacionalinė Danijos rinka. |
| --- | --- |

(37)

Nedarydama poveikio konkurencijos teisės taikymui Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų vertinimo tikslais Komisija laikosi nuomonės, kad atitinkama geografinė elektros energijos gamybos iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dėl kurių pateiktas prašymas, ir didmeninio tos elektros energijos tiekimo rinka, įskaitant įmonių EEPS, gali būti palikta neapibrėžta ir kad tai gali būti atskiros DK1 ir DK2 zonų rinkos arba bendra nacionalinė Danijos rinka.

3.2.3.   RINKOS ANALIZĖ

| (38) | Visos rinkos dalys ir rodikliai, susiję su elektros energijos gamybos dalimi, apskaičiuoti remiantis pareiškėjos pateikta informacija. |
| --- | --- |

(38)

Visos rinkos dalys ir rodikliai, susiję su elektros energijos gamybos dalimi, apskaičiuoti remiantis pareiškėjos pateikta informacija.

| (39) | Savo analizėje Komisija atsižvelgia į keletą veiksnių. Nors rinkos dalys yra svarbus aspektas, taip pat atsižvelgiama į kaimyninių šalių gamintojų daromą konkurencinį spaudimą ir į konkursų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalyvių skaičių. |
| --- | --- |

(39)

Savo analizėje Komisija atsižvelgia į keletą veiksnių. Nors rinkos dalys yra svarbus aspektas, taip pat atsižvelgiama į kaimyninių šalių gamintojų daromą konkurencinį spaudimą ir į konkursų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalyvių skaičių.

| (40) | Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinkoje šiuo metu veikia trys pagrindiniai rinkos dalyviai, kuriems pagal Direktyvą 2014/25/ES taikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Tai – įmonės „Ørsted A/S“ (toliau – „Ørsted“) (50,1 % įmonės valdo Danijos valstybė), įmonės „Vattenfall AB“ Danijos patronuojamoji įmonė (toliau – „Vattenfall“) (jos 100 % valdo Švedijos valstybė) ir įmonė „HOFOR Energiproduktion A/S“ (toliau – HOFOR), kurios pagrindinė savininkė yra Kopenhagos savivaldybė. |
| --- | --- |

(40)

Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinkoje šiuo metu veikia trys pagrindiniai rinkos dalyviai, kuriems pagal Direktyvą 2014/25/ES taikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Tai – įmonės „Ørsted A/S“ (toliau – „Ørsted“) (50,1 % įmonės valdo Danijos valstybė), įmonės „Vattenfall AB“ Danijos patronuojamoji įmonė (toliau – „Vattenfall“) (jos 100 % valdo Švedijos valstybė) ir įmonė „HOFOR Energiproduktion A/S“ (toliau – HOFOR), kurios pagrindinė savininkė yra Kopenhagos savivaldybė.

| (41) | Šiuo metu biržoje „Nord Pool“ prekiauja 18 Danijos įmonių. Dauguma šių įmonių, pavyzdžiui, „Danske Commodities“ ir „Centrica Energy Trading“, pagal Direktyvą 2014/25/ES nėra valstybinės. |
| --- | --- |

(41)

Šiuo metu biržoje „Nord Pool“ prekiauja 18 Danijos įmonių. Dauguma šių įmonių, pavyzdžiui, „Danske Commodities“ ir „Centrica Energy Trading“, pagal Direktyvą 2014/25/ES nėra valstybinės.

| (42) | 2018 m. ir 2019 m. įmonės „Ørsted“ užimama bendros DK1–DK2 rinkos (pagal gamybą) dalis atitinkamai sudarė [20–30] % ir [10–20] %, įmonės „Vattenfall“ rinkos dalis sudarė [5–10] % ir [10–20] %, o įmonės HOFOR rinkos dalis – [0–5] % ir [0–5] %. Didesnės šių įmonių konkurentės, kurioms netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės, yra įmonės „Vindenergi Danmark“ (užėmė [40–50] % ir [40–50] % rinkos) ir „Energi Danmark“ (užėmė [10–20] % ir [10–20] % rinkos). DK1 ir DK2 rinkų dalys iš esmės buvo tokios pačios (įmonė „Ørsted“ 2018 m. užėmė [20–30] % DK1 ir [10–20] % DK2 rinkos, 2019 m. užėmė [20–30] % DK1 ir [10–20] % DK2 rinkos, įmonė „Vattenfall“ 2018 m. užėmė [5–10] % DK1 ir [0–5] % DK2 rinkos, 2019 m. užėmė [10–20] % DK1 ir [0–5] % DK2 rinkos, įmonė HOFOR 2019 m. užėmė [0–5] % DK1 ir [5–10] % DK2 rinkos). Jei atitinkama geografinė rinka būtų platesnė negu Danija, šios rinkos dalys būtų mažesnės. |
| --- | --- |

(42)

2018 m. ir 2019 m. įmonės „Ørsted“ užimama bendros DK1–DK2 rinkos (pagal gamybą) dalis atitinkamai sudarė [20–30] % ir [10–20] %, įmonės „Vattenfall“ rinkos dalis sudarė [5–10] % ir [10–20] %, o įmonės HOFOR rinkos dalis – [0–5] % ir [0–5] %. Didesnės šių įmonių konkurentės, kurioms netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės, yra įmonės „Vindenergi Danmark“ (užėmė [40–50] % ir [40–50] % rinkos) ir „Energi Danmark“ (užėmė [10–20] % ir [10–20] % rinkos). DK1 ir DK2 rinkų dalys iš esmės buvo tokios pačios (įmonė „Ørsted“ 2018 m. užėmė [20–30] % DK1 ir [10–20] % DK2 rinkos, 2019 m. užėmė [20–30] % DK1 ir [10–20] % DK2 rinkos, įmonė „Vattenfall“ 2018 m. užėmė [5–10] % DK1 ir [0–5] % DK2 rinkos, 2019 m. užėmė [10–20] % DK1 ir [0–5] % DK2 rinkos, įmonė HOFOR 2019 m. užėmė [0–5] % DK1 ir [5–10] % DK2 rinkos). Jei atitinkama geografinė rinka būtų platesnė negu Danija, šios rinkos dalys būtų mažesnės.

| (43) | Importas ir eksportas yra labai svarbus Danijos elektros energijos rinkos ypatumas. 2018 ir 2019 m. elektros energijos suvartojimas siekė apie 33,5 TWh. 2018 m. importas sudarė maždaug 45,6 % viso suvartojimo, nacionalinė gamyba 2018 m. patenkino 41 % suvartojimo, o 2019 m. – 48 % suvartojimo poreikių. Eksportas taip pat yra reikšmingas, nes 2018 m. jis sudarė 73 %, 2019 m. – 62 % Danijos elektros energijos gamybos. |
| --- | --- |

(43)

Importas ir eksportas yra labai svarbus Danijos elektros energijos rinkos ypatumas. 2018 ir 2019 m. elektros energijos suvartojimas siekė apie 33,5 TWh. 2018 m. importas sudarė maždaug 45,6 % viso suvartojimo, nacionalinė gamyba 2018 m. patenkino 41 % suvartojimo, o 2019 m. – 48 % suvartojimo poreikių. Eksportas taip pat yra reikšmingas, nes 2018 m. jis sudarė 73 %, 2019 m. – 62 % Danijos elektros energijos gamybos.

| (44) | Iš to galima spręsti apie Danijos elektros energijos rinkos integracijos į platesnę geografinę rinką mastą, taigi ir apie elektros energijos gamintojų iš kaimyninių šalių per tarpvalstybines jungiamąsias linijas daromą konkurencinį spaudimą Danijos gamintojams (tai svarbiausias, bet ne vienintelis konkurencinio spaudimo šaltinis). |
| --- | --- |

(44)

Iš to galima spręsti apie Danijos elektros energijos rinkos integracijos į platesnę geografinę rinką mastą, taigi ir apie elektros energijos gamintojų iš kaimyninių šalių per tarpvalstybines jungiamąsias linijas daromą konkurencinį spaudimą Danijos gamintojams (tai svarbiausias, bet ne vienintelis konkurencinio spaudimo šaltinis).

| (45) | Kalbant apie didmenines neatidėliotinų sandorių kainas, pažymėtina, kad Šiaurės šalių kainos nustatomos biržoje „Nord Pool“. DK1 ir DK2 zonų neatidėliotinų sandorių rinkose vidutinė valandos kaina 2019 m. buvo atitinkamai 38,50 EUR/MWh ir 39,84 EUR/MWh, t. y. nuo 2018 m. abiejose zonose ji sumažėjo 13 %. 2019 m. sistemos kaina buvo 38,94 EUR/MWh. Šiaurės šalių sistemos kaina yra fiktyvi neatidėliotinų sandorių kaina, kuri būtų taikoma, jei visas Šiaurės regionas būtų viena prekybos zona. DK1 zonos kainos paprastai yra mažesnės negu DK2 zonos kainos, nes DK1 zonoje yra įrengti palyginti dideli vėjo jėgainių pajėgumai, o tai padeda mažinti kainas. Vidutinė neatidėliotinų sandorių kaina 2019 m. Norvegijoje buvo 39,28 EUR/MWh, Vokietijoje – 37,68 EUR/MWh, Švedijoje – 38,79 EUR/MWh, taigi labai panaši į DK1 ir DK2 zonų kainas. |
| --- | --- |

(45)

Kalbant apie didmenines neatidėliotinų sandorių kainas, pažymėtina, kad Šiaurės šalių kainos nustatomos biržoje „Nord Pool“. DK1 ir DK2 zonų neatidėliotinų sandorių rinkose vidutinė valandos kaina 2019 m. buvo atitinkamai 38,50 EUR/MWh ir 39,84 EUR/MWh, t. y. nuo 2018 m. abiejose zonose ji sumažėjo 13 %. 2019 m. sistemos kaina buvo 38,94 EUR/MWh. Šiaurės šalių sistemos kaina yra fiktyvi neatidėliotinų sandorių kaina, kuri būtų taikoma, jei visas Šiaurės regionas būtų viena prekybos zona. DK1 zonos kainos paprastai yra mažesnės negu DK2 zonos kainos, nes DK1 zonoje yra įrengti palyginti dideli vėjo jėgainių pajėgumai, o tai padeda mažinti kainas. Vidutinė neatidėliotinų sandorių kaina 2019 m. Norvegijoje buvo 39,28 EUR/MWh, Vokietijoje – 37,68 EUR/MWh, Švedijoje – 38,79 EUR/MWh, taigi labai panaši į DK1 ir DK2 zonų kainas.

| (46) | Danijoje apie 6 % elektros energijos parduodama bendroje Europos einamosios paros rinkoje „Xbid“. Einamosios paros rinkoje vyksta nepertraukiama prekyba, sandoriai sudaromi pagal pajėgumų teikėjo pateikto pasiūlymo kainą, o kitos paros rinkoje sandoriai sudaromi aukciono principu, už vieną galutinę kainą. Einamosios paros rinka naudojama vartojimo ir gamybos planams koreguoti, inter alia, portfelio balanso atkūrimo tikslais. Tai reiškia, kad einamosios paros rinkoje kaina už kiekvieną valandą prasideda nuo neatidėliotino sandorio kainos ir tada didėja arba mažėja, jeigu per prekybos laikotarpį iškyla nenumatytų įvykių. Vidutinė metinė DK1 zonos einamosios paros rinkos kaina 2019 m. buvo 35,1 EUR/MWh. DK2 zonoje ji buvo 36,7 EUR/MWh. 2018 m. vidutinė DK1 zonos kaina buvo 40,4 EUR/MWh, DK2 zonos – 41,9 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(46)

Danijoje apie 6 % elektros energijos parduodama bendroje Europos einamosios paros rinkoje „Xbid“. Einamosios paros rinkoje vyksta nepertraukiama prekyba, sandoriai sudaromi pagal pajėgumų teikėjo pateikto pasiūlymo kainą, o kitos paros rinkoje sandoriai sudaromi aukciono principu, už vieną galutinę kainą. Einamosios paros rinka naudojama vartojimo ir gamybos planams koreguoti, inter alia, portfelio balanso atkūrimo tikslais. Tai reiškia, kad einamosios paros rinkoje kaina už kiekvieną valandą prasideda nuo neatidėliotino sandorio kainos ir tada didėja arba mažėja, jeigu per prekybos laikotarpį iškyla nenumatytų įvykių. Vidutinė metinė DK1 zonos einamosios paros rinkos kaina 2019 m. buvo 35,1 EUR/MWh. DK2 zonoje ji buvo 36,7 EUR/MWh. 2018 m. vidutinė DK1 zonos kaina buvo 40,4 EUR/MWh, DK2 zonos – 41,9 EUR/MWh.

inter alia

| (47) | Iš kitų paraiškoje pateiktų skaičiavimų (25) matyti, kad didžiąją laiko dalį DK1 ir DK2 zonų kainos yra tokios pačios kaip vienoje ar keliose kaimyninėse kainų zonose. 2018 m. ir 2019 m. DK1 zonos kainos buvo tokios pačios kaip kurioje nors kitoje regiono kainų zonoje (DK2, SE3, SE4, NO2 ir DE) 94,8 % ir 96,3 % laiko; DK2 zonos kainos buvo tokios pačios kaip kurioje nors kitoje regiono kainų zonoje (DK1, SE3, SE4, NO2 ir DE) 98,8 % ir 98,6 % laiko. Be to, koreliacija tarp abiejų Danijos zonų ir Šiaurės šalių sistemos bei Vokietijos didmeninės kainos 2017–2018 m. laikotarpiu buvo gana didelė ir siekė 64–83 %. |
| --- | --- |

(47)

Iš kitų paraiškoje pateiktų skaičiavimų (25) matyti, kad didžiąją laiko dalį DK1 ir DK2 zonų kainos yra tokios pačios kaip vienoje ar keliose kaimyninėse kainų zonose. 2018 m. ir 2019 m. DK1 zonos kainos buvo tokios pačios kaip kurioje nors kitoje regiono kainų zonoje (DK2, SE3, SE4, NO2 ir DE) 94,8 % ir 96,3 % laiko; DK2 zonos kainos buvo tokios pačios kaip kurioje nors kitoje regiono kainų zonoje (DK1, SE3, SE4, NO2 ir DE) 98,8 % ir 98,6 % laiko. Be to, koreliacija tarp abiejų Danijos zonų ir Šiaurės šalių sistemos bei Vokietijos didmeninės kainos 2017–2018 m. laikotarpiu buvo gana didelė ir siekė 64–83 %.

25

| (48) | Danijos jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumai yra labai dideli ir sudaro apie 90 % vidaus pikinės apkrovos. Glaudi integracija su Danijos kaimyninėmis šalimis reiškia, kad Danijos elektros energijos neatidėliotinų sandorių rinkos kaina DK1 ir DK2 zonose skiriasi maždaug 10 % laiko. Likusį laiką DK1 ir DK2 zonų didmeninė kaina yra tokia pati kaip Norvegijoje, Švedijoje arba Vokietijoje. |
| --- | --- |

(48)

Danijos jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumai yra labai dideli ir sudaro apie 90 % vidaus pikinės apkrovos. Glaudi integracija su Danijos kaimyninėmis šalimis reiškia, kad Danijos elektros energijos neatidėliotinų sandorių rinkos kaina DK1 ir DK2 zonose skiriasi maždaug 10 % laiko. Likusį laiką DK1 ir DK2 zonų didmeninė kaina yra tokia pati kaip Norvegijoje, Švedijoje arba Vokietijoje.

| (49) | Komisija mano, kad šie elementai yra labai didelės Danijos, Šiaurės regiono šalių ir Vokietijos elektros energijos kainų konvergencijos požymis. |
| --- | --- |

(49)

Komisija mano, kad šie elementai yra labai didelės Danijos, Šiaurės regiono šalių ir Vokietijos elektros energijos kainų konvergencijos požymis.

3.2.4.   IŠVADA

| (50) | Perkantieji subjektai užima nedidelę Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos ja rinkos, dėl kurios pateiktas prašymas, dalį. |
| --- | --- |

(50)

Perkantieji subjektai užima nedidelę Danijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos ja rinkos, dėl kurios pateiktas prašymas, dalį.

| (51) | Aukštas elektros energijos importo ir eksporto lygis, palyginti su Danijos elektros energijos gamyba, ir jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumas rodo, kad Danijos elektros energijos ir didmeninės prekybos ja rinka iš esmės yra integruota į platesnę tarptautinę rinką. NET jei geografinė rinka nebūtinai yra tarpvalstybinė, elektros importas į Daniją bet kuriuo atveju kiekvienais metais daro konkurencinį spaudimą Danijos elektros energijos didmeninėms kainoms didelį skaičių valandų. |
| --- | --- |

(51)

Aukštas elektros energijos importo ir eksporto lygis, palyginti su Danijos elektros energijos gamyba, ir jungiamųjų linijų su kaimyninėmis šalimis pajėgumas rodo, kad Danijos elektros energijos ir didmeninės prekybos ja rinka iš esmės yra integruota į platesnę tarptautinę rinką. NET jei geografinė rinka nebūtinai yra tarpvalstybinė, elektros importas į Daniją bet kuriuo atveju kiekvienais metais daro konkurencinį spaudimą Danijos elektros energijos didmeninėms kainoms didelį skaičių valandų.

| (52) | Tai taip pat patvirtina pareiškėjos pateikti duomenys apie didmenines kainas, iš kurių matyti, kad Danijos kainos yra labai panašios į „Nord Pool“ kainas ir į Vokietijos kainas. |
| --- | --- |

(52)

Tai taip pat patvirtina pareiškėjos pateikti duomenys apie didmenines kainas, iš kurių matyti, kad Danijos kainos yra labai panašios į „Nord Pool“ kainas ir į Vokietijos kainas.

| (53) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybą ir didmeninę prekybą ja veikia tokio lygio konkurencija (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei drausmė nebūtų užtikrinama išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, viešieji pirkimai dėl atitinkamos veiklos būtų vykdomi skaidriai, nediskriminuojant ir vadovaujantis kriterijais, kurie leidžia perkančiajam subjektui pasirinkti jam apskritai ekonomiškai naudingiausią sprendimą. |
| --- | --- |

(53)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybą ir didmeninę prekybą ja veikia tokio lygio konkurencija (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei drausmė nebūtų užtikrinama išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, viešieji pirkimai dėl atitinkamos veiklos būtų vykdomi skaidriai, nediskriminuojant ir vadovaujantis kriterijais, kurie leidžia perkančiajam subjektui pasirinkti jam apskritai ekonomiškai naudingiausią sprendimą.

| (54) | Atsižvelgdama į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, Komisija gali daryti išvadą, kad elektros energijos gamybą iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainių parkuose, dėl kurių Danijoje rengiamos konkurso procedūros, ir didmeninę prekybą šia elektros energija Danijoje tiesiogiai veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(54)

Atsižvelgdama į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, Komisija gali daryti išvadą, kad elektros energijos gamybą iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainių parkuose, dėl kurių Danijoje rengiamos konkurso procedūros, ir didmeninę prekybą šia elektros energija Danijoje tiesiogiai veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalį.

4.   IŠVADA

IŠVADA

| (55) | Nedarant poveikio konkurencijos teisės taikymui šiame sprendime darytina išvada, kad, remiantis 11–53 konstatuojamosiomis dalimis, elektros energijos gamybą iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainių parkuose, dėl kurių Danijoje rengiamos konkurso procedūros, ir didmeninę prekybą šia elektros energija veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį. Todėl Direktyva 2014/25/ES nebeturėtų būti taikoma sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti tą veiklą Danijoje. |
| --- | --- |

(55)

Nedarant poveikio konkurencijos teisės taikymui šiame sprendime darytina išvada, kad, remiantis 11–53 konstatuojamosiomis dalimis, elektros energijos gamybą iš tradicinių energijos išteklių ir jūros vėjo jėgainių parkuose, dėl kurių Danijoje rengiamos konkurso procedūros, ir didmeninę prekybą šia elektros energija veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį. Todėl Direktyva 2014/25/ES nebeturėtų būti taikoma sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti tą veiklą Danijoje.

| (56) | Direktyva 2014/25/ES turėtų būti toliau taikoma sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti veiklą, kurios prašymas konkrečiai neapima. |
| --- | --- |

(56)

Direktyva 2014/25/ES turėtų būti toliau taikoma sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti veiklą, kurios prašymas konkrečiai neapima.

| (57) | Šis sprendimas priimamas remiantis teisine ir faktine 2021 m. spalio mėn. – 2022 m. kovo mėn. padėtimi, apie kurią informavo pareiškėja. Sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu teisinė ar faktinė padėtis iš esmės pasikeistų ir dėl to Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo sąlygos nebebūtų tenkinamos. |
| --- | --- |

(57)

Šis sprendimas priimamas remiantis teisine ir faktine 2021 m. spalio mėn. – 2022 m. kovo mėn. padėtimi, apie kurią informavo pareiškėja. Sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu teisinė ar faktinė padėtis iš esmės pasikeistų ir dėl to Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo sąlygos nebebūtų tenkinamos.

| (58) | Primenama, jog Direktyvos 2014/23/ES (26) 16 straipsnyje nustatyta, kad ta direktyva netaikoma perkančiųjų subjektų suteikiamoms koncesijoms, kai dėl valstybės narės, kurioje koncesija turi būti vykdoma, pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį yra nustatyta, kad ta veikla pagal tos direktyvos 34 straipsnį yra tiesiogiai veikiama konkurencijos. Kadangi padaryta išvada, kad prašyme nurodytą elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos veiklą veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, koncesijos sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti šią veiklą Danijoje, Direktyva 2014/23/ES nebus taikoma. |
| --- | --- |

(58)

Primenama, jog Direktyvos 2014/23/ES (26) 16 straipsnyje nustatyta, kad ta direktyva netaikoma perkančiųjų subjektų suteikiamoms koncesijoms, kai dėl valstybės narės, kurioje koncesija turi būti vykdoma, pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį yra nustatyta, kad ta veikla pagal tos direktyvos 34 straipsnį yra tiesiogiai veikiama konkurencijos. Kadangi padaryta išvada, kad prašyme nurodytą elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos veiklą veikia konkurencija rinkoje, į kurią patekti nėra apribojimų, koncesijos sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti šią veiklą Danijoje, Direktyva 2014/23/ES nebus taikoma.

26

| (59) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(59)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Direktyva 2014/25/ES netaikoma perkančiųjų subjektų skiriamoms sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę Danijoje vykdyti elektros energijos gamybą iš tradicinių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dėl kurių pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 1 dalį pateiktas prašymas, ir didmeninę prekybą šia elektros energija.

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2022 m. liepos 26 d.

Komisijos vardu

Thierry BRETON

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

1

(2)  
  2016 m. spalio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1804 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų 34 ir 35 straipsnių taikymo išsamių taisyklių (OL L 275, 2016 10 12, p. 39).

2

(3)  Direktyvos 2014/25/ES 44 konstatuojamoji dalis.

3

(4)  Ten pat.

4

(5)  
  2016 m. balandžio 27 d. Sprendimas Österreichische Post AG / Komisija, T-463/14, EU:T:2016:243, 28 punktas ir Direktyvos 2014/25/ES 44 konstatuojamoji dalis.

5

Österreichische Post AG / Komisija

(6)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

6

(7)  Tai nedaro poveikio Komisijos vertinimui dėl šios direktyvos perkėlimo į Danijos teisę.

7

(8)  Žr. prašymo p. 28.

8

(9)  Byla COMP/M.4110 – E.ON / ENDESA, 2006 4 25, 10 punktas, p. 3.

9

(10)  Byla COMP/M.3696 – E.ON / MOL, 2005 1 21, 223 punktas, byla COMP/M.5467 – RWE / ESSENT, 2009 6 23, 23 punktas.

10

(11)  Žr. bylą M.8660 – Fortum / Uniper, 2018 m. birželio 15 d., 18 punktas. Taip pat žr. COMP/M.7927 – EPH / ENEL / SE, 9–12 punktai; COMP/M.6984 – EPH / Stredoslovenská Energetika, 15 punktas; M.3268 – Sydkraft / Graninge, 19–20 punktai.

11

Fortum

Uniper

Stredoslovenská Energetika

Sydkraft

Graninge

(12)  Žr. bylą M.8660 – Fortum / Uniper, 2018 m. birželio 15 d., 18 punktas. Taip pat žr. COMP/M.7927 – EPH / ENEL / SE, 9–12 punktai; COMP/M.6984 – EPH / Stredoslovenská Energetika, 15 punktas; M.3268 – Sydkraft / Graninge, 19–20 punktai.

12

Fortum

Uniper

Stredoslovenská Energetika

Sydkraft

Graninge

(13)  
  OL L 114, 2012 4 26, p. 21, 36–40 punktai.

13

(14)  
  OL L 271, 2012 10 5, p. 4, 46–50 punktai.

14

(15)  
  OL L 12, 2018 1 17, p. 53, 19–23 punktai.

15

(16)  Žr. bylą M.8660 – Fortum / Uniper, 2018 m. birželio 15 d., 18 punktas.

16

Fortum

Uniper

(17)  Žr. bylą M.8660 – Fortum / Uniper, 2018 m. birželio 15 d., 18 punktas, taip pat bylas COMP/M.7927 – EPH / ENEL / SE, 9–12 punktai; COMP/M.6984 – EPH / Stredoslovenská Energetika, 15 punktas; M.3268 – Sydkraft / Graninge, 19–20 punktai.

17

Fortum

Uniper

Stredoslovenská Energetika

Sydkraft

Graninge

(18)  Bylos SA.40305, SA.43751, SA.45974 ir SA.57858.

18

(19)  Žr. 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2018/71, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 12, 2018 1 17, p. 53) 21 konstatuojamąją dalį.

19

(20)  
  2006 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas 2007/353/EB, kuriuo koncentracija skelbiama suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2) (OL L 133, 2007 5 25, p. 24), 258–260 punktai.

20

(21)  
  2018 m. gruodžio 7 d. Sprendimo byloje pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį santrauka (Byla AT.40461 – DK/DE jungiamoji linija) (OL C 58, 2019 2 14, p. 7), 49–50 punktai.

21

(22)  Danijos konkurencijos taryba, „DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn“, 2014 m.:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  
  2019 m. birželio 25 d. Danijos konkurencijos tarybos sprendimas; https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Žr. prašymo 94–97 punktus.

24

(25)  Žr. prašymo 95 punktą.

25

(26)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių skyrimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

26

---

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/51

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/1377

2022 m. rugpjūčio 4 d.

kuriuo dėl Prancūzijos GSE statuso iš dalies keičiamas Sprendimo 2007/453/EB priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 5507)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatyta, kad valstybių narių arba trečiųjų šalių arba jų regionų (toliau – šalys arba regionai) statusas, susijęs su galvijų spongiformine encefalopatija (GSE), nustatomas priskiriant juos prie vienos iš trijų kategorijų: nedidelė GSE rizika, kontroliuojama GSE rizika ir nenustatyta GSE rizika; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatyta, kad valstybių narių arba trečiųjų šalių arba jų regionų (toliau – šalys arba regionai) statusas, susijęs su galvijų spongiformine encefalopatija (GSE), nustatomas priskiriant juos prie vienos iš trijų kategorijų: nedidelė GSE rizika, kontroliuojama GSE rizika ir nenustatyta GSE rizika;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) prašymą pateikusią šalį priskiria prie vienos iš trijų GSE statuso kategorijų, galima priimti sprendimą iš naujo suteikti Sąjungoje taikomą GSE statuso kategoriją; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) prašymą pateikusią šalį priskiria prie vienos iš trijų GSE statuso kategorijų, galima priimti sprendimą iš naujo suteikti Sąjungoje taikomą GSE statuso kategoriją;

| (3) | Komisijos sprendimo 2007/453/EB (2) priedo A, B arba C dalyse nurodytas šalių arba regionų GSE statusas pagal jų GSE riziką. Laikoma, kad to priedo A dalyje išvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika nedidelė, B dalyje išvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika kontroliuojama, o to priedo C dalyje nustatyta, kad A arba B dalyje neišvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika yra nenustatyta; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimo 2007/453/EB (2) priedo A, B arba C dalyse nurodytas šalių arba regionų GSE statusas pagal jų GSE riziką. Laikoma, kad to priedo A dalyje išvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika nedidelė, B dalyje išvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika kontroliuojama, o to priedo C dalyje nustatyta, kad A arba B dalyje neišvardytose šalyse arba regionuose GSE rizika yra nenustatyta;

| (4) | Prancūzija šiuo metu įtraukta į Sprendimo 2007/453/EB priedo B dalį kartu su šalimis arba regionais, kuriuose GSE rizika kontroliuojama; |
| --- | --- |

(4)

Prancūzija šiuo metu įtraukta į Sprendimo 2007/453/EB priedo B dalį kartu su šalimis arba regionais, kuriuose GSE rizika kontroliuojama;

| (5) | 2022 m. gegužės 24 d. OIE pasaulinė delegatų asamblėja priėmė Rezoliuciją Nr. 15 dėl šalių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos statuso pripažinimo (3), kuri turėjo įsigalioti 2022 m. gegužės 27 d. Toje rezoliucijoje pripažįstama, kad Prancūzija yra šalis, kurioje GSE rizika nedidelė, kaip nustatyta OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse. Dėl OIE rezoliucijos Nr. 15 iš naujo įvertinusi padėtį Sąjungos lygmeniu Komisija nusprendė, kad į naują Prancūzijos OIE GSE statusą turėtų būti atsižvelgta Sprendimo 2007/453/EB priede; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. gegužės 24 d. OIE pasaulinė delegatų asamblėja priėmė Rezoliuciją Nr. 15 dėl šalių narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos statuso pripažinimo (3), kuri turėjo įsigalioti 2022 m. gegužės 27 d. Toje rezoliucijoje pripažįstama, kad Prancūzija yra šalis, kurioje GSE rizika nedidelė, kaip nustatyta OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse. Dėl OIE rezoliucijos Nr. 15 iš naujo įvertinusi padėtį Sąjungos lygmeniu Komisija nusprendė, kad į naują Prancūzijos OIE GSE statusą turėtų būti atsižvelgta Sprendimo 2007/453/EB priede;

| (6) | todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo šalių arba regionų sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad Prancūzija būtų įtraukta į to priedo A dalį kartu su šalimis arba regionais, kuriuose GSE rizika yra nedidelė; |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo šalių arba regionų sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad Prancūzija būtų įtraukta į to priedo A dalį kartu su šalimis arba regionais, kuriuose GSE rizika yra nedidelė;

| (7) | todėl Sprendimo 2007/453/EB priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Sprendimo 2007/453/EB priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/453/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

1

(2)  
  2007 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas 2007/453/EB, nustatantis valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų būklę, atsižvelgiant į GSE, pagal jų GSE riziką (OL L 172, 2007 6 30, p. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

PRIEDAS

Sprendimo 2007/453/EB priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

ŠALIŲ ARBA REGIONŲ SĄRAŠAS

A.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika yra nedidelė

Valstybės narės

| — | Belgija |
| --- | --- |

—

Belgija

| — | Bulgarija |
| --- | --- |

—

Bulgarija

| — | Čekija |
| --- | --- |

—

Čekija

| — | Danija |
| --- | --- |

—

Danija

| — | Vokietija |
| --- | --- |

—

Vokietija

| — | Estija |
| --- | --- |

—

Estija

| — | Airija |
| --- | --- |

—

Airija

| — | Ispanija |
| --- | --- |

—

Ispanija

| — | Prancūzija |
| --- | --- |

—

Prancūzija

| — | Kroatija |
| --- | --- |

—

Kroatija

| — | Italija |
| --- | --- |

—

Italija

| — | Kipras |
| --- | --- |

—

Kipras

| — | Latvija |
| --- | --- |

—

Latvija

| — | Lietuva |
| --- | --- |

—

Lietuva

| — | Liuksemburgas |
| --- | --- |

—

Liuksemburgas

| — | Vengrija |
| --- | --- |

—

Vengrija

| — | Мalta |
| --- | --- |

—

Мalta

| — | Nyderlandai |
| --- | --- |

—

Nyderlandai

| — | Austrija |
| --- | --- |

—

Austrija

| — | Lenkija |
| --- | --- |

—

Lenkija

| — | Portugalija |
| --- | --- |

—

Portugalija

| — | Rumunija |
| --- | --- |

—

Rumunija

| — | Slovėnija |
| --- | --- |

—

Slovėnija

| — | Slovakija |
| --- | --- |

—

Slovakija

| — | Suomija |
| --- | --- |

—

Suomija

| — | Švedija |
| --- | --- |

—

Švedija

Valstybių narių regionai
   (*1)

| — | Šiaurės Airija |
| --- | --- |

—

Šiaurės Airija

Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

—

Lichtenšteinas

| — | Norvegija |
| --- | --- |

—

Norvegija

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

Trečiosios valstybės

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Brazilija |
| --- | --- |

—

Brazilija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Kosta Rika |
| --- | --- |

—

Kosta Rika

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Izraelis |
| --- | --- |

—

Izraelis

| — | Japonija |
| --- | --- |

—

Japonija

| — | Džersis |
| --- | --- |

—

Džersis

| — | Namibija |
| --- | --- |

—

Namibija

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvajus |
| --- | --- |

—

Paragvajus

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Serbija (*2) |
| --- | --- |

—

Serbija (*2)

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Jungtinės Valstijos |
| --- | --- |

—

Jungtinės Valstijos

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

B.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika kontroliuojama

Valstybės narės

| — | Graikija |
| --- | --- |

—

Graikija

Trečiosios valstybės

| — | Meksika |
| --- | --- |

—

Meksika

| — | Nikaragva |
| --- | --- |

—

Nikaragva

| — | Pietų Korėja |
| --- | --- |

—

Pietų Korėja

| — | Taivanas |
| --- | --- |

—

Taivanas

| — | Jungtinė Karalystė, išskyrus Šiaurės Airiją |
| --- | --- |

—

Jungtinė Karalystė, išskyrus Šiaurės Airiją

C.   Šalys arba regionai, kuriuose GSE rizika nenustatyta

| — | Šalys arba regionai, neišvardyti A arba B dalyje. |
| --- | --- |

—

Šalys arba regionai, neišvardyti A arba B dalyje.

---

(*1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, taikant šio priedo nuostatas nuorodos į valstybes nares apima ir Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.

*1

(*2)  Kaip nurodyta Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 135 straipsnyje (OL L 278, 2013 10 18, p. 16).“

*2

---

GAIRĖS

| 2022 8 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/55

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2022/1378

2022 m. liepos 28 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės 2008/596/EB dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos Centrinio Banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies trečią įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies trečią įtrauką ir 12 straipsnio 1 dalį ir 30 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko gairės 2008/596/EB (ECB/2008/5) (1) reglamentuoja valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų vykdomą Europos Centrinio Banko (ECB) užsienio atsargų valdymą, taip pat operacijų su tokiu turtu teisinius dokumentus. Atlikus reguliarią tų gairių peržiūrą, jas reikia iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko gairės 2008/596/EB (ECB/2008/5) (1) reglamentuoja valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų vykdomą Europos Centrinio Banko (ECB) užsienio atsargų valdymą, taip pat operacijų su tokiu turtu teisinius dokumentus. Atlikus reguliarią tų gairių peržiūrą, jas reikia iš dalies pakeisti;

| (2) | pirma, kai sutarties šalys nesilaiko taikytinų teisės aktų, susijusių su pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo prevencija, ir (arba) dalyvauja pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo veikloje, ECB turėtų turėti galimybę nutraukti pagrindines užskaitos sutartis, kurias jis sudarė su tokiomis sutarties šalimis nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. arba kurias ECB sudarė iki tos dienos ir kurios po jos buvo iš dalies pakeistos. Tai atspindėtų dabartinę ECB praktiką kitų ECB naudojamų pagrindinių sutarčių srityje. Antra, operacijų su ECB užsienio atsargomis sutarties šalys turėtų būti įpareigotos nuolat vykdyti visas taikytinas sankcijas, kurios taikomos Europos Sąjungos ir (arba) Jungtinių Tautų lygiu arba kurias taiko bet kuri kita kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

(2)

pirma, kai sutarties šalys nesilaiko taikytinų teisės aktų, susijusių su pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo prevencija, ir (arba) dalyvauja pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo veikloje, ECB turėtų turėti galimybę nutraukti pagrindines užskaitos sutartis, kurias jis sudarė su tokiomis sutarties šalimis nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. arba kurias ECB sudarė iki tos dienos ir kurios po jos buvo iš dalies pakeistos. Tai atspindėtų dabartinę ECB praktiką kitų ECB naudojamų pagrindinių sutarčių srityje. Antra, operacijų su ECB užsienio atsargomis sutarties šalys turėtų būti įpareigotos nuolat vykdyti visas taikytinas sankcijas, kurios taikomos Europos Sąjungos ir (arba) Jungtinių Tautų lygiu arba kurias taiko bet kuri kita kompetentinga institucija;

| (3) | be to, reikia atlikti keletą kitų operacinio ar techninio pobūdžio patikslinimų; |
| --- | --- |

(3)

be to, reikia atlikti keletą kitų operacinio ar techninio pobūdžio patikslinimų;

| (4) | todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires 2008/596/EB (ECB/2008/5), |
| --- | --- |

(4)

todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires 2008/596/EB (ECB/2008/5),

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės 2008/596/EB (ECB/2008/5) iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 1 straipsnio antra įtrauka pakeičiama taip:

  „Europos jurisdikcijos – visų pagal Sutartį eurą įsivedusių valstybių narių, taip pat Danijos, Švedijos, Šveicarijos, Anglijos ir Velso jurisdikcijos.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio antra įtrauka pakeičiama taip:

„Europos jurisdikcijos – visų pagal Sutartį eurą įsivedusių valstybių narių, taip pat Danijos, Švedijos, Šveicarijos, Anglijos ir Velso jurisdikcijos.“;

| 2) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo) ir pardavimo (atgalinio pirkimo) operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis pagal nurodytą jų leidimą ar versiją arba pagal naujesnį jų leidimą ar versiją, kuriuos patvirtino ECB:






  a) | FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų arba Šiaurės Airijos ir Škotijos įstatymus; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo) ir pardavimo (atgalinio pirkimo) operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis pagal nurodytą jų leidimą ar versiją arba pagal naujesnį jų leidimą ar versiją, kuriuos patvirtino ECB:

a)

FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų arba Šiaurės Airijos ir Škotijos įstatymus;

| b) | Obligacijų rinkos asociacijos pagrindinė atpirkimo sutartis (1996 m. rugsėjo mėn. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir |
| --- | --- |

b)

Obligacijų rinkos asociacijos pagrindinė atpirkimo sutartis (1996 m. rugsėjo mėn. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir

| c) | TBMA/ISMA pagrindinė visuotinė atpirkimo sutartis (2000 m. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ar b punkte, įstatymus.“; |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA pagrindinė visuotinė atpirkimo sutartis (2000 m. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ar b punkte, įstatymus.“;

| 3) | 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama ne biržoje, operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis pagal nurodytą jų leidimą ar versiją arba pagal naujesnį jų leidimą ar versiją, kuriuos patvirtino ECB:






  a) | FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus; |
| --- | --- | --- |

3)

3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama ne biržoje, operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis pagal nurodytą jų leidimą ar versiją arba pagal naujesnį jų leidimą ar versiją, kuriuos patvirtino ECB:

a)

FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus;

| b) | 1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Niujorko teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir |
| --- | --- |

b)

1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Niujorko teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir

| c) | 1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Anglijos teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ar b punkte, įstatymus.“; |
| --- | --- |

c)

1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Anglijos teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ar b punkte, įstatymus.“;

| 4) | 3 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, su sutarties šalimis, kurios: i) turi teisę atlikti operacijas, numatytas pirmiau 2 ir (arba) 3 dalyje; ir ii) yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus, išskyrus Airiją, turi būti įforminami naudojant FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį (2004 m. leidimas ar naujesnis leidimas, kurį patvirtino ECB). Kitais atvejais nei nurodyti pirmiau i ir ii punktuose, indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, įforminami naudojant toliau 7 dalyje nurodytą pagrindinę užskaitos sutartį.“; |
| --- | --- |

4)

3 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, su sutarties šalimis, kurios: i) turi teisę atlikti operacijas, numatytas pirmiau 2 ir (arba) 3 dalyje; ir ii) yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus, išskyrus Airiją, turi būti įforminami naudojant FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį (2004 m. leidimas ar naujesnis leidimas, kurį patvirtino ECB). Kitais atvejais nei nurodyti pirmiau i ir ii punktuose, indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, įforminami naudojant toliau 7 dalyje nurodytą pagrindinę užskaitos sutartį.“;

| 5) | 3 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   I priede (toliau – ECB Annex) pateiktos formos dokumentas anglų kalba kaip sudėtinė kiekvienos standartinės sutarties dalis pridedamas prie jos, pagal kurią vykdomos atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo), pardavimo (atgalinio pirkimo), vertybinių popierių skolinimo ir trišalės atpirkimo arba nebiržinių išvestinių finansinių priemonių operacijos su ECB užsienio atsargomis, jei tokios operacijos nėra vykdomos pagal FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį.“; |
| --- | --- |

5)

3 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   I priede (toliau – ECB Annex) pateiktos formos dokumentas anglų kalba kaip sudėtinė kiekvienos standartinės sutarties dalis pridedamas prie jos, pagal kurią vykdomos atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo), pardavimo (atgalinio pirkimo), vertybinių popierių skolinimo ir trišalės atpirkimo arba nebiržinių išvestinių finansinių priemonių operacijos su ECB užsienio atsargomis, jei tokios operacijos nėra vykdomos pagal FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį.“;

| 6) | 3 straipsnio 7 dalies įvadinis tekstas pakeičiamas taip:

  „7.   Pagrindinė užskaitos sutartis sudaroma su visomis sutarties šalimis, išskyrus sutarties šalis: i) su kuriomis ECB yra pasirašęs FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį ir ii) kurios yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų, išskyrus Airiją, įstatymus:“; |
| --- | --- |

6)

3 straipsnio 7 dalies įvadinis tekstas pakeičiamas taip:

„7.   Pagrindinė užskaitos sutartis sudaroma su visomis sutarties šalimis, išskyrus sutarties šalis: i) su kuriomis ECB yra pasirašęs FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį ir ii) kurios yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų, išskyrus Airiją, įstatymus:“;

| 7) | 3 straipsnyje pridedama ši 9 dalis:

  „9.   Visose ECB nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. arba ECB iki tos dienos sudarytose ir po jos iš dalies pakeistose pagrindinėse sutartyse pateikiamas kiekvienos sutarties šalies nuolatinio pobūdžio patvirtinimas, kad: a) sutarties šalis visais reikšmingais aspektais laikosi visų taikytinų teisės aktų (įskaitant kompetentingų institucijų duotus nurodymus), susijusių su pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencija; b) sutarties šalis nedalyvauja pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo veikloje ir c) sutarties šalis laikosi visų taikytinų ribojamųjų priemonių (bendrai vadinamų sankcijomis), priimtų Europos Sąjungos ir (arba) Jungtinių Tautų lygmeniu arba nustatytų bet kurios kitos kompetentingos institucijos.“. |
| --- | --- |

7)

3 straipsnyje pridedama ši 9 dalis:

„9.   Visose ECB nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. arba ECB iki tos dienos sudarytose ir po jos iš dalies pakeistose pagrindinėse sutartyse pateikiamas kiekvienos sutarties šalies nuolatinio pobūdžio patvirtinimas, kad: a) sutarties šalis visais reikšmingais aspektais laikosi visų taikytinų teisės aktų (įskaitant kompetentingų institucijų duotus nurodymus), susijusių su pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencija; b) sutarties šalis nedalyvauja pinigų plovimo ir (arba) teroristų finansavimo veikloje ir c) sutarties šalis laikosi visų taikytinų ribojamųjų priemonių (bendrai vadinamų sankcijomis), priimtų Europos Sąjungos ir (arba) Jungtinių Tautų lygmeniu arba nustatytų bet kurios kitos kompetentingos institucijos.“.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai šias gaires vykdo nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. liepos 28 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2008 m. birželio 20 d. Europos Centrinio Banko gairės 2008/596/EB dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos Centrinio Banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (ECB/2008/5) (OL L 192, 2008 7 19, p. 63).

1

---

PRIEDAS

Gairių 2008/596/EB (ECB/2008/5) I priedas pakeičiamas taip:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the „Agreement“) between the European Central Bank (the „ECB“) and [name of counterparty] (the „Counterparty“). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement“) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.“ |
| --- | --- |

6.

---