# Az Európai Unió L 188/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 188 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. július 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 188

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. július 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1214 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 9.) az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletnek egyes energiaágazatbeli gazdasági tevékenységek tekintetében, valamint az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ezekre a gazdasági tevékenységekre vonatkozó különös közzétételek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1215 rendelete (2022. július 7.) az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet norvég vizein folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1216 végrehajtási rendelete (2022. július 8.) a közös agrárpolitika keretében alkalmazandó bizonyos adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kapcsán a 2022-es év tekintetében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől való eltérésről, valamint az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet módosításáról | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1217 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a 185/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Spanyolország részére 2021-re, 2022-re és 2023-ra odaítélt halászati kvóták csökkentése tekintetében történő módosításáról | 62 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1218 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 65 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1219 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére és az Unión keresztül történő átszállítására vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 75 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1220 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei és az illetékes hatóságok által az említett irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatok szolgáltatásának formátuma tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 98 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1221 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 114 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1222 határozata (2022. július 12.) a Lisszaboni Külön Unió Közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 142 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1223 határozata (2022. július 12.) a 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközöknek az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban (AKCS-államokban) Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára történő kiosztásáról | 147 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1224 határozata (2022. július 13.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2022/1179 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1214 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 9.) az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletnek egyes energiaágazatbeli gazdasági tevékenységek tekintetében, valamint az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ezekre a gazdasági tevékenységekre vonatkozó különös közzétételek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1215 rendelete (2022. július 7.) az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet norvég vizein folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

46

*

A Bizottság (EU) 2022/1216 végrehajtási rendelete (2022. július 8.) a közös agrárpolitika keretében alkalmazandó bizonyos adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kapcsán a 2022-es év tekintetében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől való eltérésről, valamint az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet módosításáról

49

*

A Bizottság (EU) 2022/1217 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a 185/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Spanyolország részére 2021-re, 2022-re és 2023-ra odaítélt halászati kvóták csökkentése tekintetében történő módosításáról

62

*

A Bizottság (EU) 2022/1218 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

65

*

A Bizottság (EU) 2022/1219 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére és az Unión keresztül történő átszállítására vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

75

*

A Bizottság (EU) 2022/1220 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei és az illetékes hatóságok által az említett irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatok szolgáltatásának formátuma tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

98

*

A Bizottság (EU) 2022/1221 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

114

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/1222 határozata (2022. július 12.) a Lisszaboni Külön Unió Közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról

142

*

A Tanács (EU) 2022/1223 határozata (2022. július 12.) a 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközöknek az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban (AKCS-államokban) Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára történő kiosztásáról

147

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1224 határozata (2022. július 13.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2022/1179 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/5/2022)

150

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról szóló (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2022. május 30-i (EU) 2022/913 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 158., 2022.6.13. ) | 152 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról szóló (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2022. május 30-i (EU) 2022/913 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 158., 2022.6.13. )

( HL L 158., 2022.6.13. )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1214 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 9.)

az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletnek egyes energiaágazatbeli gazdasági tevékenységek tekintetében, valamint az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ezekre a gazdasági tevékenységekre vonatkozó különös közzétételek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére, 10. cikke (3) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott technikai vizsgálati kritériumok több olyan gazdasági ágazatra és tevékenységre kiterjednek, amelyek elősegíthetik az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós célok elérését. E gazdasági ágazatok és tevékenységek kiválasztása annak alapján történt, hogy mekkora részarányt képviselnek a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátáson belül, illetve hogy milyen mértékben képesek bizonyítottan az üvegházhatásúgáz-kibocsátások elkerülésére, csökkentésére vagy elnyelésére. Emellett a kiválasztott gazdasági ágazatok és tevékenységek bizonyítottan képesek arra, hogy a kibocsátások elkerülését, csökkentését vagy elnyelését más gazdasági ágazatok és tevékenységek számára lehetővé tegyék, vagy pedig arra, hogy biztosítsák a kibocsátások hosszú távú tárolását más ágazatok és tevékenységek számára. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott technikai vizsgálati kritériumok több olyan gazdasági ágazatra és tevékenységre kiterjednek, amelyek elősegíthetik az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós célok elérését. E gazdasági ágazatok és tevékenységek kiválasztása annak alapján történt, hogy mekkora részarányt képviselnek a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátáson belül, illetve hogy milyen mértékben képesek bizonyítottan az üvegházhatásúgáz-kibocsátások elkerülésére, csökkentésére vagy elnyelésére. Emellett a kiválasztott gazdasági ágazatok és tevékenységek bizonyítottan képesek arra, hogy a kibocsátások elkerülését, csökkentését vagy elnyelését más gazdasági ágazatok és tevékenységek számára lehetővé tegyék, vagy pedig arra, hogy biztosítsák a kibocsátások hosszú távú tárolását más ágazatok és tevékenységek számára.

| (2) | A teljes energiafelhasználásnak az Unión belüli közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátás mintegy 75 %-a tudható be. Emiatt az energiaágazat alapvető szerepet játszik az üvegházhatásúgáz-kibocsátás további csökkentésében. Ennek megfelelően az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott technikai vizsgálati kritériumok az energiaellátási lánchoz kapcsolódó gazdasági ágazatok és tevékenységek széles körére kiterjednek, a különböző forrásokból folytatott villamosenergia- vagy hőtermeléstől az átviteli és az elosztóhálózatokon át a tárolásig, valamint a hőszivattyúkig és a biogáz- és a bioüzemanyag-előállításig. Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet ugyanakkor nem állapít meg technikai vizsgálati kritériumokat a fosszilis gázokon és az atomenergián alapuló ágazatok számára, annak ellenére, hogy ezek az ágazatok elősegíthetik az Unió gazdaságának dekarbonizációját. |
| --- | --- |

(2)

A teljes energiafelhasználásnak az Unión belüli közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátás mintegy 75 %-a tudható be. Emiatt az energiaágazat alapvető szerepet játszik az üvegházhatásúgáz-kibocsátás további csökkentésében. Ennek megfelelően az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott technikai vizsgálati kritériumok az energiaellátási lánchoz kapcsolódó gazdasági ágazatok és tevékenységek széles körére kiterjednek, a különböző forrásokból folytatott villamosenergia- vagy hőtermeléstől az átviteli és az elosztóhálózatokon át a tárolásig, valamint a hőszivattyúkig és a biogáz- és a bioüzemanyag-előállításig. Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet ugyanakkor nem állapít meg technikai vizsgálati kritériumokat a fosszilis gázokon és az atomenergián alapuló ágazatok számára, annak ellenére, hogy ezek az ágazatok elősegíthetik az Unió gazdaságának dekarbonizációját.

| (3) | A Bizottság 2021. április 21-i„Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása” című és 2021. július 6-i„A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája” című közleményében foglaltak szerint a Bizottság a fosszilis gázokból folytatott energiatermelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok megállapítását azért halasztotta későbbre, hogy elvégezhesse a szükséges további technikai értékeléseket, különös tekintettel a fosszilis gázoknak a gazdaság dekarbonizációjában betöltött, az átállást elősegítő szerepére. (3) A Bizottság emellett az atomenergia-termelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok megállapítását szintén későbbre halasztotta annak érdekében, hogy megvárja a 2020-ban annak meghatározása érdekében indított mélyreható szakértői értékelés eredményeit, hogy a nukleáris életciklus, konkrétabban pedig a nukleáris hulladék összeegyeztethetőnek tekinthető-e az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében foglalt azon követelménnyel, hogy a tevékenység nem sérthet jelentősen más környezeti célkitűzéseket. Ezen értékelések tükrében fel kell ismerni, hogy a fosszilis gázokból és az atomenergia segítségével folytatott energiatermelés elősegítheti az Unió gazdaságának dekarbonizációját. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2021. április 21-i„Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása” című és 2021. július 6-i„A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája” című közleményében foglaltak szerint a Bizottság a fosszilis gázokból folytatott energiatermelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok megállapítását azért halasztotta későbbre, hogy elvégezhesse a szükséges további technikai értékeléseket, különös tekintettel a fosszilis gázoknak a gazdaság dekarbonizációjában betöltött, az átállást elősegítő szerepére. (3) A Bizottság emellett az atomenergia-termelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok megállapítását szintén későbbre halasztotta annak érdekében, hogy megvárja a 2020-ban annak meghatározása érdekében indított mélyreható szakértői értékelés eredményeit, hogy a nukleáris életciklus, konkrétabban pedig a nukleáris hulladék összeegyeztethetőnek tekinthető-e az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében foglalt azon követelménnyel, hogy a tevékenység nem sérthet jelentősen más környezeti célkitűzéseket. Ezen értékelések tükrében fel kell ismerni, hogy a fosszilis gázokból és az atomenergia segítségével folytatott energiatermelés elősegítheti az Unió gazdaságának dekarbonizációját.

| (4) | Az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének az átállást elősegítő gazdasági tevékenységekre vonatkozó (2) bekezdésével összhangban meg kell állapítani a fosszilis gázok hasznosításával folytatott villamosenergia-termelésre, nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelésre, valamint hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumokat azon esetek tekintetében, amikor a fosszilis gázokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás egy megfelelően megválasztott küszöbérték alatt van. Emellett azon esetek tekintetében is meg kell állapítani technikai vizsgálati kritériumokat a fosszilis gázoknak a villamosenergia-termelésben, a nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelésben, valamint a hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelésben történő felhasználására vonatkozóan, amelyekben a villamosenergia-termelés, a nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelés, illetőleg a hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelés azért nem teljesíti még a megfelelő küszöbértéket, mert – a klímasemleges energia alkalmazása és a már jelenleg is kis szén-dioxid-kibocsátású gazdasági tevékenységekre és ágazatokra irányuló további beruházások mellett – az átálláshoz olyan gazdasági tevékenységekben és ágazatokban is szükség van az üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelentős csökkentésére, amelyekben nem állnak rendelkezésre műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatívák. Mindezeket a gazdasági tevékenységeket az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az átállást elősegítő tevékenységnek kell minősíteni, tekintettel arra, hogy nem minden esetben állnak kereskedelmileg rendelkezésre az energiaigény folyamatos és megbízható kielégítéséhez szükséges léptékben műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatívák. A villamosenergia-termelés esetében különösen meg kell határozni egy, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás közvetlen korlátozásával szemben alkalmazható alternatívát. Ennek keretében azt kell megkövetelni, hogy a létesítmények hasonló eredményeket érjenek el egy húszéves időtartamon belül, például azáltal, hogy korlátozzák az üzemórák számát, vagy korábbra hozzák a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázokra való áttérés időpontját. A technikai vizsgálati kritériumoknak elő kell segíteniük a kibocsátásintenzív energiaforrások, köztük a szilárd fosszilis tüzelőanyagok alkalmazásának csökkentését. Emellett az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelmények teljesítése érdekében a fosszilis gázokkal kapcsolatos technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell annak kellő igazolását, hogy ugyanaz az energiatermelő kapacitás nem hozható létre megújuló energiaforrásokra alapozva, továbbá garantálniuk kell, hogy minden létesítmény esetében hatékony, az adott ágazat legjobb teljesítménymutatóival összhangban lévő tervek készüljenek a megújuló energiaforrásokra vagy a kis szén-dioxid-kibocsátású gázokra való, meghatározott időpontig teljesítendő átállásra. Végezetül a technikai vizsgálati kritériumoknak időben lehatárolt módon kell elismerniük ezeknek a tevékenységeknek a dekarbonizációban betöltött szerepét. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének az átállást elősegítő gazdasági tevékenységekre vonatkozó (2) bekezdésével összhangban meg kell állapítani a fosszilis gázok hasznosításával folytatott villamosenergia-termelésre, nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelésre, valamint hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumokat azon esetek tekintetében, amikor a fosszilis gázokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás egy megfelelően megválasztott küszöbérték alatt van. Emellett azon esetek tekintetében is meg kell állapítani technikai vizsgálati kritériumokat a fosszilis gázoknak a villamosenergia-termelésben, a nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelésben, valamint a hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelésben történő felhasználására vonatkozóan, amelyekben a villamosenergia-termelés, a nagy hatásfokú kapcsolt villamosenergia- és hő- vagy hűtésienergia-termelés, illetőleg a hatékony távfűtő/távhűtő rendszereken belüli hő- vagy hűtésienergia-termelés azért nem teljesíti még a megfelelő küszöbértéket, mert – a klímasemleges energia alkalmazása és a már jelenleg is kis szén-dioxid-kibocsátású gazdasági tevékenységekre és ágazatokra irányuló további beruházások mellett – az átálláshoz olyan gazdasági tevékenységekben és ágazatokban is szükség van az üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelentős csökkentésére, amelyekben nem állnak rendelkezésre műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatívák. Mindezeket a gazdasági tevékenységeket az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az átállást elősegítő tevékenységnek kell minősíteni, tekintettel arra, hogy nem minden esetben állnak kereskedelmileg rendelkezésre az energiaigény folyamatos és megbízható kielégítéséhez szükséges léptékben műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatívák. A villamosenergia-termelés esetében különösen meg kell határozni egy, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás közvetlen korlátozásával szemben alkalmazható alternatívát. Ennek keretében azt kell megkövetelni, hogy a létesítmények hasonló eredményeket érjenek el egy húszéves időtartamon belül, például azáltal, hogy korlátozzák az üzemórák számát, vagy korábbra hozzák a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázokra való áttérés időpontját. A technikai vizsgálati kritériumoknak elő kell segíteniük a kibocsátásintenzív energiaforrások, köztük a szilárd fosszilis tüzelőanyagok alkalmazásának csökkentését. Emellett az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelmények teljesítése érdekében a fosszilis gázokkal kapcsolatos technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell annak kellő igazolását, hogy ugyanaz az energiatermelő kapacitás nem hozható létre megújuló energiaforrásokra alapozva, továbbá garantálniuk kell, hogy minden létesítmény esetében hatékony, az adott ágazat legjobb teljesítménymutatóival összhangban lévő tervek készüljenek a megújuló energiaforrásokra vagy a kis szén-dioxid-kibocsátású gázokra való, meghatározott időpontig teljesítendő átállásra. Végezetül a technikai vizsgálati kritériumoknak időben lehatárolt módon kell elismerniük ezeknek a tevékenységeknek a dekarbonizációban betöltött szerepét.

| (5) | A megújuló energiaforrásokra alapvető szerep hárul az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi céljainak elérésében. Ennek megfelelően az uniós energiapiacon a megújuló energiaforrások és a tiszta energia iránt jelentkező kereslet kielégítése érdekében fokozódniuk kell a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházásoknak. |
| --- | --- |

(5)

A megújuló energiaforrásokra alapvető szerep hárul az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi céljainak elérésében. Ennek megfelelően az uniós energiapiacon a megújuló energiaforrások és a tiszta energia iránt jelentkező kereslet kielégítése érdekében fokozódniuk kell a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházásoknak.

| (6) | A nukleáris energiával összefüggő tevékenységek kis szén-dioxid-kibocsátással járnak, nem minősülnek az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában hivatkozott (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 2. cikke második bekezdésének 1. pontja értelmében megújuló energiaforrásokból előállított energiának, és nem tartoznak az (EU) 2020/852 rendelet említett rendelkezésének b)–i) pontjában felsorolt gazdasági tevékenységtípusok közé. Ezeket a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységeket az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján kell minősíteni, tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre az energiaigény folyamatos és megbízható kielégítéséhez szükséges léptékben műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatíva. Emellett a fenntartható finanszírozással foglalkozó technikai szakértői csoport 2020. márciusi zárójelentése (5) szerint „a nukleáris energiatermelés közel zéró üvegházhatásúgáz-kibocsátással jár az energiatermelési fázisban”, és „a nukleáris energiának az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzések teljesítéséhez való jelentős hozzájárulására vonatkozó adatok széles körűek és egyértelműek voltak”. Ezen túlmenően több tagállam az éghajlat-politikai céljainak – köztük az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és rendelet (6) szerint 2050-ig elérendő dekarbonizációs céljának – teljesítése érdekében a megújuló energiaforrások mellett a nukleáris energiával is számol. Végezetül a stabil alapterhelés kielégítésével az atomenergia elősegíti a szakaszosan rendelkezésre álló megújuló energiaforrások hasznosítását, és – az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt követelménnyel összhangban – nem akadályozza azok fejlődését. Ezért a nukleáris energiával összefüggő tevékenységeket úgy kell tekinteni, hogy teljesítik az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

(6)

A nukleáris energiával összefüggő tevékenységek kis szén-dioxid-kibocsátással járnak, nem minősülnek az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában hivatkozott (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 2. cikke második bekezdésének 1. pontja értelmében megújuló energiaforrásokból előállított energiának, és nem tartoznak az (EU) 2020/852 rendelet említett rendelkezésének b)–i) pontjában felsorolt gazdasági tevékenységtípusok közé. Ezeket a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységeket az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján kell minősíteni, tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre az energiaigény folyamatos és megbízható kielégítéséhez szükséges léptékben műszakilag megvalósítható és gazdaságilag lehetséges kis szén-dioxid-kibocsátású alternatíva. Emellett a fenntartható finanszírozással foglalkozó technikai szakértői csoport 2020. márciusi zárójelentése (5) szerint „a nukleáris energiatermelés közel zéró üvegházhatásúgáz-kibocsátással jár az energiatermelési fázisban”, és „a nukleáris energiának az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzések teljesítéséhez való jelentős hozzájárulására vonatkozó adatok széles körűek és egyértelműek voltak”. Ezen túlmenően több tagállam az éghajlat-politikai céljainak – köztük az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és rendelet (6) szerint 2050-ig elérendő dekarbonizációs céljának – teljesítése érdekében a megújuló energiaforrások mellett a nukleáris energiával is számol. Végezetül a stabil alapterhelés kielégítésével az atomenergia elősegíti a szakaszosan rendelkezésre álló megújuló energiaforrások hasznosítását, és – az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt követelménnyel összhangban – nem akadályozza azok fejlődését. Ezért a nukleáris energiával összefüggő tevékenységeket úgy kell tekinteni, hogy teljesítik az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket.

| (7) | A szakértők által elvégzett tudományos felülvizsgálat (7) megállapításai szerint a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a nukleáris hulladék hosszú távú ideiglenes tárolásához és végleges elhelyezéséhez társuló potenciális kockázatok miatt ne sérüljenek jelentős mértékben az egyéb környezeti célkitűzések. A szóban forgó technikai vizsgálati kritériumoknak ezért a nukleáris biztonság, a sugárvédelem és a radioaktív hulladék kezelése területén az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: Euratom-Szerződés) és az annak alapján elfogadott jogi aktusok, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelv (8) követelményein alapuló legmagasabb szintű standardokat kell tükrözniük. Az említett irányelv magas szintű nukleáris biztonsági célkitűzéseket határoz meg minden nukleáris létesítményre vonatkozóan, azok teljes életciklusára kiterjedően, egyaránt ideértve a hely megválasztását, a tervezést, az építést, az üzembe helyezést, az üzemeltetést és a leszerelést. Az irányelv jelentős előrelépést irányoz elő különösen az új reaktorok biztonsági szempontú tervezését illetően, ideértve az úgynevezett továbbfejlesztett harmadik generációs reaktorokat is, amelyek esetében – a legújabb nemzetközi biztonsági követelmények figyelembevétele mellett – a mindenkor legkorszerűbbnek számító ismereteket és műszaki megoldásokat kell alkalmazni. Az irányelvben foglalt követelmények lehetővé teszik a nukleáris biztonságra vonatkozó célkitűzések eredményes gyakorlati megvalósítását, ennek keretében pedig a mélységben tagolt védelem elvének alkalmazását és a hatékony biztonsági kultúra érvényesülését. A szóban forgó követelmények biztosítják a szélsőséges emberi eredetű és természeti veszélyek – például földrengések és árvizek – hatásainak minimalizálását, valamint a normálistól eltérő üzemállapotok, a meghibásodások és az ellenőrző rendszerek üzemkiesésének megelőzését, és ennek érdekében egyebek mellett védőszerkezetek, valamint tartalék hűtő- és áramellátó rendszerek alkalmazását írják elő. |
| --- | --- |

(7)

A szakértők által elvégzett tudományos felülvizsgálat (7) megállapításai szerint a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a nukleáris hulladék hosszú távú ideiglenes tárolásához és végleges elhelyezéséhez társuló potenciális kockázatok miatt ne sérüljenek jelentős mértékben az egyéb környezeti célkitűzések. A szóban forgó technikai vizsgálati kritériumoknak ezért a nukleáris biztonság, a sugárvédelem és a radioaktív hulladék kezelése területén az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: Euratom-Szerződés) és az annak alapján elfogadott jogi aktusok, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelv (8) követelményein alapuló legmagasabb szintű standardokat kell tükrözniük. Az említett irányelv magas szintű nukleáris biztonsági célkitűzéseket határoz meg minden nukleáris létesítményre vonatkozóan, azok teljes életciklusára kiterjedően, egyaránt ideértve a hely megválasztását, a tervezést, az építést, az üzembe helyezést, az üzemeltetést és a leszerelést. Az irányelv jelentős előrelépést irányoz elő különösen az új reaktorok biztonsági szempontú tervezését illetően, ideértve az úgynevezett továbbfejlesztett harmadik generációs reaktorokat is, amelyek esetében – a legújabb nemzetközi biztonsági követelmények figyelembevétele mellett – a mindenkor legkorszerűbbnek számító ismereteket és műszaki megoldásokat kell alkalmazni. Az irányelvben foglalt követelmények lehetővé teszik a nukleáris biztonságra vonatkozó célkitűzések eredményes gyakorlati megvalósítását, ennek keretében pedig a mélységben tagolt védelem elvének alkalmazását és a hatékony biztonsági kultúra érvényesülését. A szóban forgó követelmények biztosítják a szélsőséges emberi eredetű és természeti veszélyek – például földrengések és árvizek – hatásainak minimalizálását, valamint a normálistól eltérő üzemállapotok, a meghibásodások és az ellenőrző rendszerek üzemkiesésének megelőzését, és ennek érdekében egyebek mellett védőszerkezetek, valamint tartalék hűtő- és áramellátó rendszerek alkalmazását írják elő.

| (8) | A piacon beszerezhetővé váltak olyan balesetálló nukleáris fűtőelemek, amelyek kiegészítő védelmet nyújtanak a nukleáris üzemanyag vagy a reaktor alkotóelemeinek szerkezeti károsodását okozó balesetekkel szemben. E közelmúltbeli műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a technikai vizsgálati kritériumoknak – az Unión belüli engedélyezés figyelembevétele mellett – követelményként kell tartalmazniuk ezen üzemanyagtípus alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

A piacon beszerezhetővé váltak olyan balesetálló nukleáris fűtőelemek, amelyek kiegészítő védelmet nyújtanak a nukleáris üzemanyag vagy a reaktor alkotóelemeinek szerkezeti károsodását okozó balesetekkel szemben. E közelmúltbeli műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a technikai vizsgálati kritériumoknak – az Unión belüli engedélyezés figyelembevétele mellett – követelményként kell tartalmazniuk ezen üzemanyagtípus alkalmazását.

| (9) | Folyamatban vannak világszinten olyan kutatási-fejlesztési tevékenységek, amelyek célja egyebek mellett a zárt üzemanyagcikluson vagy az önszaporító üzemanyagon alapuló, a nagy aktivitású radioaktív hulladék képződését minimalizáló új reaktortechnológiák kifejlesztése (a továbbiakban: negyedik generációs reaktorok). Bár ezek a negyedik generációs reaktorok kereskedelmileg még nem életképesek, a dekarbonizációra és a radioaktív hulladék minimalizálására vonatkozó célkitűzések elérésének elősegítésében játszott potenciális szerepük miatt helyénvaló rájuk vonatkozóan is technikai vizsgálati kritériumokat megállapítani. |
| --- | --- |

(9)

Folyamatban vannak világszinten olyan kutatási-fejlesztési tevékenységek, amelyek célja egyebek mellett a zárt üzemanyagcikluson vagy az önszaporító üzemanyagon alapuló, a nagy aktivitású radioaktív hulladék képződését minimalizáló új reaktortechnológiák kifejlesztése (a továbbiakban: negyedik generációs reaktorok). Bár ezek a negyedik generációs reaktorok kereskedelmileg még nem életképesek, a dekarbonizációra és a radioaktív hulladék minimalizálására vonatkozó célkitűzések elérésének elősegítésében játszott potenciális szerepük miatt helyénvaló rájuk vonatkozóan is technikai vizsgálati kritériumokat megállapítani.

| (10) | Dekarbonizációs céljainak elérése érdekében több tagállam is tervezi a nukleáris energia hasznosítását. A Bizottság által értékelt forgatókönyvek a dekarbonizált energiarendszert jelentős részben a megújuló energiaforrások segítségével érik el, de az energiaforrások között emellett – a jelenlegi szintekhez mérten stabil telepített kapacitással – a nukleáris energia is jelen van. Mivel a jelenleg üzemelő nukleáris létesítmények öregednek, üzemidejüket biztonsági továbbfejlesztésekkel ki kell terjeszteni, illetőleg az elavult létesítményeket újonnan épített nukleáris létesítményekkel ki kell váltani. Ennek a folyamatos tevékenységnek biztosítania kell, hogy az energiarendszer 2050-re és azon túlra tervezett dekarbonizációjához szükség szerint rendelkezésre álljon a megfelelő termelőkapacitás. Ennek megfelelően mind 2050-ig, mind azt követően jelentős beruházásoknak kell irányulniuk a nukleáris energia területére. Biztosítani kell, hogy az új atomerőművek a műszaki fejlődésnek köszönhetően rendelkezésre álló mindenkori legkorszerűbb műszaki megoldásokat alkalmazzák. Az új atomerőművekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak ennek megfelelően meg kell követelniük minden egyes beruházási projekt rendszeres felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a figyelembe vett műszaki paraméterek a folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenység és technológiai korszerűsítés nyomán rendelkezésre álló legjobb elérhető műszaki megoldásokat tükrözzék. Konkrét határidőket kell kitűzni annak biztosítására, hogy a fenntartható dekarbonizációval összeegyeztethető új műszaki megoldások a hozzáférhetővé válásuk után ténylegesen is bevezetésre kerüljenek. |
| --- | --- |

(10)

Dekarbonizációs céljainak elérése érdekében több tagállam is tervezi a nukleáris energia hasznosítását. A Bizottság által értékelt forgatókönyvek a dekarbonizált energiarendszert jelentős részben a megújuló energiaforrások segítségével érik el, de az energiaforrások között emellett – a jelenlegi szintekhez mérten stabil telepített kapacitással – a nukleáris energia is jelen van. Mivel a jelenleg üzemelő nukleáris létesítmények öregednek, üzemidejüket biztonsági továbbfejlesztésekkel ki kell terjeszteni, illetőleg az elavult létesítményeket újonnan épített nukleáris létesítményekkel ki kell váltani. Ennek a folyamatos tevékenységnek biztosítania kell, hogy az energiarendszer 2050-re és azon túlra tervezett dekarbonizációjához szükség szerint rendelkezésre álljon a megfelelő termelőkapacitás. Ennek megfelelően mind 2050-ig, mind azt követően jelentős beruházásoknak kell irányulniuk a nukleáris energia területére. Biztosítani kell, hogy az új atomerőművek a műszaki fejlődésnek köszönhetően rendelkezésre álló mindenkori legkorszerűbb műszaki megoldásokat alkalmazzák. Az új atomerőművekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak ennek megfelelően meg kell követelniük minden egyes beruházási projekt rendszeres felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a figyelembe vett műszaki paraméterek a folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenység és technológiai korszerűsítés nyomán rendelkezésre álló legjobb elérhető műszaki megoldásokat tükrözzék. Konkrét határidőket kell kitűzni annak biztosítására, hogy a fenntartható dekarbonizációval összeegyeztethető új műszaki megoldások a hozzáférhetővé válásuk után ténylegesen is bevezetésre kerüljenek.

| (11) | Az Euratom-Szerződés II. melléklete és a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet (9) megállapítja, hogy az atomenergia területén a beruházásokat mely küszöbértékek és egyéb követelmények teljesülése esetén kell bejelenteni a Bizottságnak. Annak érdekében, hogy a taxonómia céljainak teljesülése mellett az Euratom-jog elvei és követelményei – egyebek mellett a nukleáris biztonságra vonatkozó célkitűzések tekintetében is – a lehető legnagyobb mértékben érvényesülhessenek, meg kell követelni, hogy ezeket a beruházásokat a Bizottság attól függetlenül véleményezze, hogy az adott beruházás az Euratom-Szerződés II. melléklete és a 2587/1999/Euratom rendelet szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik-e, vagy sem. Ugyanebből az okból elő kell írni továbbá az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és 17. cikkében foglalt rendelkezések és a Bizottság véleményében azonosított technikai vizsgálati kritérium alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdések kielégítő tisztázását. |
| --- | --- |

(11)

Az Euratom-Szerződés II. melléklete és a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet (9) megállapítja, hogy az atomenergia területén a beruházásokat mely küszöbértékek és egyéb követelmények teljesülése esetén kell bejelenteni a Bizottságnak. Annak érdekében, hogy a taxonómia céljainak teljesülése mellett az Euratom-jog elvei és követelményei – egyebek mellett a nukleáris biztonságra vonatkozó célkitűzések tekintetében is – a lehető legnagyobb mértékben érvényesülhessenek, meg kell követelni, hogy ezeket a beruházásokat a Bizottság attól függetlenül véleményezze, hogy az adott beruházás az Euratom-Szerződés II. melléklete és a 2587/1999/Euratom rendelet szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik-e, vagy sem. Ugyanebből az okból elő kell írni továbbá az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és 17. cikkében foglalt rendelkezések és a Bizottság véleményében azonosított technikai vizsgálati kritérium alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdések kielégítő tisztázását.

| (12) | Az új nukleáris termelőkapacitásokra irányuló beruházások hosszú átfutási idejét figyelembe véve egyes kiválasztott meglévő nukleáris létesítmények üzemidejének kiterjesztése támogathatja közép- és hosszú távon az energiarendszer dekarbonizációját. A kiterjesztésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak azonban meg kell követelniük azokat a módosításokat és biztonsági továbbfejlesztéseket, amelyek biztosítják, hogy az érintett nukleáris létesítmények megfeleljenek az elérhető legmagasabb szintű biztonsági normáknak, és maradéktalanul teljesítsék az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusokban a biztonsági célkitűzésekkel összefüggésben meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

(12)

Az új nukleáris termelőkapacitásokra irányuló beruházások hosszú átfutási idejét figyelembe véve egyes kiválasztott meglévő nukleáris létesítmények üzemidejének kiterjesztése támogathatja közép- és hosszú távon az energiarendszer dekarbonizációját. A kiterjesztésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak azonban meg kell követelniük azokat a módosításokat és biztonsági továbbfejlesztéseket, amelyek biztosítják, hogy az érintett nukleáris létesítmények megfeleljenek az elérhető legmagasabb szintű biztonsági normáknak, és maradéktalanul teljesítsék az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusokban a biztonsági célkitűzésekkel összefüggésben meghatározott követelményeket.

| (13) | Tekintettel a várható tudományos és technológiai fejlődésre, a tagállami illetékes hatóságok által az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban egy meghatározott időpontig jóváhagyott, az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó új nukleáris létesítmények építésére és biztonságos üzemeltetésére irányuló beruházásokra olyan technikai vizsgálati kritériumoknak és határidőknek kell vonatkozniuk, amelyek ösztönzik a zárt üzemanyagcikluson vagy az önszaporító üzemanyagon alapuló negyedik generációs reaktorok fejlesztését és – amint kereskedelmi szempontból lehetségessé válik – jövőbeli használatát. Ezeket a határidőket a szóban forgó technológiák fejlesztésének eredményei tükrében megfelelő módon felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a várható tudományos és technológiai fejlődésre, a tagállami illetékes hatóságok által az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban egy meghatározott időpontig jóváhagyott, az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó új nukleáris létesítmények építésére és biztonságos üzemeltetésére irányuló beruházásokra olyan technikai vizsgálati kritériumoknak és határidőknek kell vonatkozniuk, amelyek ösztönzik a zárt üzemanyagcikluson vagy az önszaporító üzemanyagon alapuló negyedik generációs reaktorok fejlesztését és – amint kereskedelmi szempontból lehetségessé válik – jövőbeli használatát. Ezeket a határidőket a szóban forgó technológiák fejlesztésének eredményei tükrében megfelelő módon felül kell vizsgálni.

| (14) | Az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági tevékenységek ne sértsenek jelentősen egyetlen más környezeti célkitűzést sem. Konkrétan a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységek esetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. albekezdésével összhangban biztosítani kell, hogy a hulladék végleges elhelyezése ne okozzon jelentős hosszú távú környezetkárosodást. Ezért helyénvaló a technikai vizsgálati kritériumok között konkrét követelményeket meghatározni egy-egy – különálló vagy egymással kombinált – radioaktívulladék-kezelési és nukleáris leszerelési alapra vonatkozóan, összhangban azzal az elvvel, hogy a hulladéktermelőnek felelősséget kell viselnie a hulladékkezelés költségéért, továbbá a radioaktív hulladék minden típusa esetében megkövetelni a végleges elhelyezésre szolgáló működő létesítmények meglétét, és ezáltal megelőzni, hogy a radioaktív hulladékot a végleges elhelyezés céljából harmadik országokba exportálják. Több tagállamban a kis és a közepes aktivitású radioaktív hulladékot már jelenleg is földfelszínközeli létesítményekben helyezik el véglegesen, és e földfelszínközeli létesítmények évtizedeken át tartó üzemeltetése során jelentős tapasztalat és know-how gyűlt össze a hulladékkezelés terén. A nagy aktivitású radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek esetében a szakértők napjainkban világszerte széles körben egyetértenek abban, hogy a hulladéknak tekintett nagy aktivitású radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésének végpontjaként a legbiztonságosabb és legfenntarthatóbb megoldást a mélységi geológiai elhelyezés adja. A tagállamoknak – miközben továbbra is felelősséget viselnek a területükön képződő kis, közepes és nagy aktivitású radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó politikájukkal kapcsolatban – a nemzeti szakpolitikáikban és különösen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok valamennyi típusára és azoknak a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes élettartamára kiterjedő nemzeti programjukban foglalkozniuk kell a végleges elhelyezés különböző lehetőségeinek tervezésével és megvalósításával. A nemzeti programok tartalmát a 2011/70/Euratom irányelv (10) határozza meg, és ez az irányelv rendelkezik azokról a fő teljesítménymutatókról is, amelyek lehetővé teszik az előrehaladás átlátható nyomon követését. A tagállamoknak rendszeresen jelenést kell tenniük a Bizottság számára a nemzeti programjuk végrehajtásában elért előrehaladásról. A tagállamok 2021. évi jelentései arról tanúskodnak, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni az Unió területén megvalósuló első mélységi geológiai tárolók létrehozásában. Egyre inkább rendelkezésre állnak olyan reális megoldások, amelyek segítségével a tagállamok 2050-ig létrehozhatnak és üzemeltethetnek ilyen létesítményeket. Ezért egy erre vonatkozó követelménynek a technikai vizsgálati kritériumok közötti meghatározása biztosítja a környezetnek okozott jelentős kár elkerülését. |
| --- | --- |

(14)

Az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz kapcsolódó technikai vizsgálati kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági tevékenységek ne sértsenek jelentősen egyetlen más környezeti célkitűzést sem. Konkrétan a nukleáris energiával összefüggő gazdasági tevékenységek esetében az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. albekezdésével összhangban biztosítani kell, hogy a hulladék végleges elhelyezése ne okozzon jelentős hosszú távú környezetkárosodást. Ezért helyénvaló a technikai vizsgálati kritériumok között konkrét követelményeket meghatározni egy-egy – különálló vagy egymással kombinált – radioaktívulladék-kezelési és nukleáris leszerelési alapra vonatkozóan, összhangban azzal az elvvel, hogy a hulladéktermelőnek felelősséget kell viselnie a hulladékkezelés költségéért, továbbá a radioaktív hulladék minden típusa esetében megkövetelni a végleges elhelyezésre szolgáló működő létesítmények meglétét, és ezáltal megelőzni, hogy a radioaktív hulladékot a végleges elhelyezés céljából harmadik országokba exportálják. Több tagállamban a kis és a közepes aktivitású radioaktív hulladékot már jelenleg is földfelszínközeli létesítményekben helyezik el véglegesen, és e földfelszínközeli létesítmények évtizedeken át tartó üzemeltetése során jelentős tapasztalat és know-how gyűlt össze a hulladékkezelés terén. A nagy aktivitású radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek esetében a szakértők napjainkban világszerte széles körben egyetértenek abban, hogy a hulladéknak tekintett nagy aktivitású radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésének végpontjaként a legbiztonságosabb és legfenntarthatóbb megoldást a mélységi geológiai elhelyezés adja. A tagállamoknak – miközben továbbra is felelősséget viselnek a területükön képződő kis, közepes és nagy aktivitású radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó politikájukkal kapcsolatban – a nemzeti szakpolitikáikban és különösen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok valamennyi típusára és azoknak a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes élettartamára kiterjedő nemzeti programjukban foglalkozniuk kell a végleges elhelyezés különböző lehetőségeinek tervezésével és megvalósításával. A nemzeti programok tartalmát a 2011/70/Euratom irányelv (10) határozza meg, és ez az irányelv rendelkezik azokról a fő teljesítménymutatókról is, amelyek lehetővé teszik az előrehaladás átlátható nyomon követését. A tagállamoknak rendszeresen jelenést kell tenniük a Bizottság számára a nemzeti programjuk végrehajtásában elért előrehaladásról. A tagállamok 2021. évi jelentései arról tanúskodnak, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni az Unió területén megvalósuló első mélységi geológiai tárolók létrehozásában. Egyre inkább rendelkezésre állnak olyan reális megoldások, amelyek segítségével a tagállamok 2050-ig létrehozhatnak és üzemeltethetnek ilyen létesítményeket. Ezért egy erre vonatkozó követelménynek a technikai vizsgálati kritériumok közötti meghatározása biztosítja a környezetnek okozott jelentős kár elkerülését.

| (15) | Szükséges, hogy a nem pénzügyi és a pénzügyi vállalkozások nagyfokú átláthatóságot biztosítsanak a befektetők számára a technikai vizsgálati kritériumok hatálya alá tartozó, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységekre irányuló befektetéseikkel kapcsolatban. Ezen átláthatóság biztosításához a pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások számára különös közzétételi követelményeket kell meghatározni. A befektetők felé közzétett információk összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a kérdéses információkat egy olyan tábla segítségével kell bemutatni, amely egyértelműen jelzi, hogy a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységek az érintett vállalkozások kulcsfontosságú teljesítménymutatóinak nevezőjében – és, ha releváns, számlálójában – milyen arányban vannak jelen. Annak érdekében, hogy az (EU) 2020/852 rendelet 5. és 6. cikkében említett pénzügyi termékekbe befektetők számára a technikai vizsgálati kritériumok hatálya alá tartozó, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységeknek való kitettségek jót áttekinthetők legyenek, a Bizottság a szóban forgó pénzügyi termékek teljes élettartama során biztosítandó nagyfokú átláthatóság érdekében módosítani fogja az érintett pénzügyi termékekre vonatkozó közzétételi követelményeket, illetőleg javaslatot terjeszt elő e követelmények módosítására. Annak érdekében, hogy a végső befektetők ezeket az információkat jól azonosítani tudják, a Bizottság megfontolja a forgalmazók által nyújtott pénzügyi és biztosítási tanácsadással kapcsolatos követelmények módosítását is. |
| --- | --- |

(15)

Szükséges, hogy a nem pénzügyi és a pénzügyi vállalkozások nagyfokú átláthatóságot biztosítsanak a befektetők számára a technikai vizsgálati kritériumok hatálya alá tartozó, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységekre irányuló befektetéseikkel kapcsolatban. Ezen átláthatóság biztosításához a pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások számára különös közzétételi követelményeket kell meghatározni. A befektetők felé közzétett információk összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a kérdéses információkat egy olyan tábla segítségével kell bemutatni, amely egyértelműen jelzi, hogy a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységek az érintett vállalkozások kulcsfontosságú teljesítménymutatóinak nevezőjében – és, ha releváns, számlálójában – milyen arányban vannak jelen. Annak érdekében, hogy az (EU) 2020/852 rendelet 5. és 6. cikkében említett pénzügyi termékekbe befektetők számára a technikai vizsgálati kritériumok hatálya alá tartozó, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységeknek való kitettségek jót áttekinthetők legyenek, a Bizottság a szóban forgó pénzügyi termékek teljes élettartama során biztosítandó nagyfokú átláthatóság érdekében módosítani fogja az érintett pénzügyi termékekre vonatkozó közzétételi követelményeket, illetőleg javaslatot terjeszt elő e követelmények módosítására. Annak érdekében, hogy a végső befektetők ezeket az információkat jól azonosítani tudják, a Bizottság megfontolja a forgalmazók által nyújtott pénzügyi és biztosítási tanácsadással kapcsolatos követelmények módosítását is.

| (16) | A befektetők bizalmának növelése érdekében a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak való megfelelést ellenőriznie kell egy független harmadik személynek. Ahhoz, hogy részrehajlástól mentesen és kellő alapossággal végezhesse az ellenőrzést, a független harmadik személynek rendelkeznie kell az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és ismeretekkel, a tulajdonossal vagy a finanszírozóval való összeférhetetlenség elkerülése érdekében függetlennek kell lennie, továbbá nem vehet részt a fosszilis gázokkal összefüggő kérdéses tevékenység előkészítésében és végrehajtásában. Az ellenőrzési mechanizmus mellett a pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások a fenntartható finanszírozás területét szabályozó más uniós jogi aktusokban előírt, a technikai vizsgálati kritériumokra is kiterjedő különös ellenőrzési követelmények hatálya alá is tartozhatnak. Az (EU) 2020/852 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a rendeletben meghatározott kritériumoknak való megfelelés ellenőrzési mechanizmusainak létrehozásához szükséges rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(16)

A befektetők bizalmának növelése érdekében a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumoknak való megfelelést ellenőriznie kell egy független harmadik személynek. Ahhoz, hogy részrehajlástól mentesen és kellő alapossággal végezhesse az ellenőrzést, a független harmadik személynek rendelkeznie kell az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és ismeretekkel, a tulajdonossal vagy a finanszírozóval való összeférhetetlenség elkerülése érdekében függetlennek kell lennie, továbbá nem vehet részt a fosszilis gázokkal összefüggő kérdéses tevékenység előkészítésében és végrehajtásában. Az ellenőrzési mechanizmus mellett a pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások a fenntartható finanszírozás területét szabályozó más uniós jogi aktusokban előírt, a technikai vizsgálati kritériumokra is kiterjedő különös ellenőrzési követelmények hatálya alá is tartozhatnak. Az (EU) 2020/852 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a rendeletben meghatározott kritériumoknak való megfelelés ellenőrzési mechanizmusainak létrehozásához szükséges rendelkezéseket.

| (17) | A fosszilis gázok ágazatát és az atomenergia-ágazatot gyors műszaki fejlődés jellemzi. Ezért az ezekben az ágazatokban folytatott energiatermelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumokat az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdésével összhangban rendszeresen felül kell vizsgálni. Emellett az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően a felülvizsgálatnak a technikai vizsgálati kritériumokban meghatározott határidők megfelelőségének vizsgálatára is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(17)

A fosszilis gázok ágazatát és az atomenergia-ágazatot gyors műszaki fejlődés jellemzi. Ezért az ezekben az ágazatokban folytatott energiatermelésre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumokat az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdésével összhangban rendszeresen felül kell vizsgálni. Emellett az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően a felülvizsgálatnak a technikai vizsgálati kritériumokban meghatározott határidők megfelelőségének vizsgálatára is ki kell terjednie.

| (18) | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletet és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (11) ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell. Az (EU) 2021/2139 és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai nem beruházásokat tesznek kötelezővé, hanem arra irányulnak, hogy segítsék a pénzügyi piacokat és a befektetőket azon, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységek szigorú feltételek alapján történő azonosításában, amelyek az Unió éghajlat-politikai céljaival és kötelezettségvállalásaival összhangban szükségesek ahhoz, hogy a tagállami energiarendszerekben végbemenjen a klímasemlegesség felé való elmozdulást biztosító átállás. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletet és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (11) ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell. Az (EU) 2021/2139 és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai nem beruházásokat tesznek kötelezővé, hanem arra irányulnak, hogy segítsék a pénzügyi piacokat és a befektetőket azon, a fosszilis gázokkal és a nukleáris energiával összefüggő tevékenységek szigorú feltételek alapján történő azonosításában, amelyek az Unió éghajlat-politikai céljaival és kötelezettségvállalásaival összhangban szükségesek ahhoz, hogy a tagállami energiarendszerekben végbemenjen a klímasemlegesség felé való elmozdulást biztosító átállás.

| (19) | Az (EU) 2021/2139 és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet e felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt módosításai szorosan kötődnek egymáshoz. Figyelemmel arra is, hogy az érintett rendelkezéseknek egyidejűleg kell hatályba lépniük ahhoz, hogy átfogó képet adjanak az érdekeltek számára az alkalmazandó jogi keretről és megkönnyítsék az (EU) 2020/852 rendelet alkalmazását, az érintett rendelkezések közötti koherencia biztosítása érdekében az érintett rendelkezéseket egyetlen rendeletbe kell foglalni. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2021/2139 és az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet e felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt módosításai szorosan kötődnek egymáshoz. Figyelemmel arra is, hogy az érintett rendelkezéseknek egyidejűleg kell hatályba lépniük ahhoz, hogy átfogó képet adjanak az érdekeltek számára az alkalmazandó jogi keretről és megkönnyítsék az (EU) 2020/852 rendelet alkalmazását, az érintett rendelkezések közötti koherencia biztosítása érdekében az érintett rendelkezéseket egyetlen rendeletbe kell foglalni.

| (20) | A pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások számára kellő időt kell hagyni annak felmérésére, hogy a fosszilis gázokkal és az atomenergiával összefüggő gazdasági tevékenységük megfelel-e az e rendeletben meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak, valamint arra, hogy e felmérés alapján közzétegyék az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt információkat. Ezért e rendelet alkalmazásának kezdőnapját 2023. január 1-jében kell meghatározni, |
| --- | --- |

(20)

A pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozások számára kellő időt kell hagyni annak felmérésére, hogy a fosszilis gázokkal és az atomenergiával összefüggő gazdasági tevékenységük megfelel-e az e rendeletben meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak, valamint arra, hogy e felmérés alapján közzétegyék az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt információkat. Ezért e rendelet alkalmazásának kezdőnapját 2023. január 1-jében kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet a következő 2a. cikkel egészül ki:

  „2a. cikk
  Felülvizsgálat
  Az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdésében előírt felülvizsgálat lefolytatásakor a Bizottság felülvizsgálja az I. melléklet 4.27. szakaszában, 4.28. szakaszában, 4.29. szakaszának 1. b) pontjában, 4.30. szakaszának 1. b) pontjában és 4.31. szakaszának 1. b) pontjában meghatározott időpontokat, és értékeli azok módosításának szükségességét.
  Az I. melléklet 4.27. és 4.28. szakaszának 2. pontjában meghatározott időpont felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a balesetálló üzemanyagok kereskedelmi hasznosítását illetően az Unióban és világszerte tapasztalt műszaki fejlődést.” |
| --- | --- |

1.

A rendelet a következő 2a. cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Felülvizsgálat

Az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdésében előírt felülvizsgálat lefolytatásakor a Bizottság felülvizsgálja az I. melléklet 4.27. szakaszában, 4.28. szakaszában, 4.29. szakaszának 1. b) pontjában, 4.30. szakaszának 1. b) pontjában és 4.31. szakaszának 1. b) pontjában meghatározott időpontokat, és értékeli azok módosításának szükségességét.

Az I. melléklet 4.27. és 4.28. szakaszának 2. pontjában meghatározott időpont felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a balesetálló üzemanyagok kereskedelmi hasznosítását illetően az Unióban és világszerte tapasztalt műszaki fejlődést.”

| 2. | Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

| 3. | A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk a következő (6), (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   A nem pénzügyi vállalkozások és a pénzügyi vállalkozások közzéteszik:






  a) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében és számlálójában mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26., 4.27. és 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek; |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. cikk a következő (6), (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   A nem pénzügyi vállalkozások és a pénzügyi vállalkozások közzéteszik:

a)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében és számlálójában mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26., 4.27. és 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek;

| b) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26., 4.27. és 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26., 4.27. és 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek;

| c) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek a nukleáris energiával összefüggő, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek a nukleáris energiával összefüggő, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek.

(7)   A nem pénzügyi vállalkozások és a pénzügyi vállalkozások közzéteszik:

| a) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében és számlálójában mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29., 4.30. és 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében és számlálójában mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29., 4.30. és 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek;

| b) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29., 4.30. és 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29., 4.30. és 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek;

| c) | azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek a fosszilis gázokkal összefüggő, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatóik nevezőjében mekkora összeget és részarányt képviselnek a fosszilis gázokkal összefüggő, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek.

(8)   A (6) és a (7) bekezdésben meghatározott információkat táblázatos formában, az e rendelet XII. mellékletében meghatározott táblák használatával kell megjeleníteni.”

| 2. | A rendelet XII. mellékletként az e rendelet III. mellékletében meghatározott szöveggel egészül ki. |
| --- | --- |

2.

A rendelet XII. mellékletként az e rendelet III. mellékletében meghatározott szöveggel egészül ki.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Rendelkezéseit 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 198., 2020.6.22., 13. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 4.) az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz lényegesen hozzájáruló és az egyéb környezeti célkitűzéseket jelentősen nem sértő gazdasági tevékenységekkel szemben támasztott követelmények meghatározásához szükséges technikai vizsgálati kritériumok megállapítása érdekében történő kiegészítéséről (HL L 442., 2021.12.9., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása, 2021. április 21. (COM(2021) 188 final); a Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája, 2021. július 6. (COM(2021) 390 final.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

4

(5)  A technikai szakértői csoport jelentése a következő internetcímen tekinthető meg: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet – HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának (JRC) jelentése: Technical assessment of nuclear energy with respect to the ‘do no significant harm’ criteria of Regulation (EU) 2020/852 (‘Taxonomy Regulation’) (A nukleáris energia technikai értékelése az (EU) 2020/852 rendelet [taxonómiai rendelet] szerinti „jelentős károkozás elkerülése” kritériumok tükrében), megtekinthető a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en

7

(8)  A Tanács 2009/71/Euratom irányelve (2009. június 25.) a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).

8

(9)  A Tanács 2587/1999/Euratom rendelete (1999. december 2.) az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 41. cikkének megfelelően a Bizottsággal közlendő beruházási projektek meghatározásáról (HL L 315., 1999.12.9., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 2011/70/Euratom irányelve (2011. július 19.) a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról (HL L 199., 2011.8.2., 48. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. július 6.) az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2013/34/EU irányelv 19a. vagy 29a. cikkének hatálya alá tartozó vállalkozások által a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozóan közzéteendő információk tartalmának és megjelenítésének meghatározása, valamint az e közzétételi kötelezettségnek való megfelelés módszertanának meghatározása révén történő kiegészítéséről (HL L 443., 2021.12.10., 9. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete a következő 4.26., 4.27., 4.28., 4.29., 4.30. és 4.31. szakasszal egészül ki:

„4.26.   Olyan, nukleáris folyamatok által történő energiatermelésre szolgáló fejlett technológiák kereskedelmi hasznosítást megelőző fejlesztési szakaszai, amelyek esetében a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik

A tevékenység leírása

A tagállami illetékes hatóságok által az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban engedélyezett olyan innovatív villamosenergia-termelő létesítményekre irányuló kutatási, fejlesztési, demonstrációs és gyakorlati megvalósítási tevékenység, amelynek során nukleáris folyamatok által állítják elő az energiát, és a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban az M72. és az M72.1. kód alá tartozik.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| --- |

Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

| 1. | A gazdasági tevékenységhez kapcsolódó projektet (a továbbiakban: projekt) olyan tagállamban valósítják meg, amely a következő követelmények mindegyikét teljesíti:






  a) | maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet (*1) és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet; (*2) |
| --- | --- | --- |

1.

a)

maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet (*1) és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet; (*2)

| b) | megfelel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (a továbbiakban: Euratom-Szerződés) és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom tanácsi irányelvben, (*3) valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*4) és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*5) foglaltaknak; |
| --- | --- |

b)

megfelel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (a továbbiakban: Euratom-Szerződés) és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom tanácsi irányelvben, (*3) valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*4) és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*5) foglaltaknak;

| c) | a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal; |
| --- | --- |

c)

a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal;

| d) | igazolta, hogy a 2006/851/Euratom bizottsági ajánlással (*6) összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal; |
| --- | --- |

d)

igazolta, hogy a 2006/851/Euratom bizottsági ajánlással (*6) összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal;

| e) | rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba; |
| --- | --- |

e)

rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba;

| f) | rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:






  i. | koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

f)

rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:

i.

koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában;

| ii. | koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is; |
| --- | --- |

ii.

koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is;

| iii. | a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói; |
| --- | --- |

iii.

a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói;

| iv. | költségértékelések és pénzügyi tervek. |
| --- | --- |

iv.

költségértékelések és pénzügyi tervek.

Az f) pont alkalmazásában a tagállamok felhasználhatják a 2011/70/Euratom irányelv 11. és 12. cikkében előírt nemzeti program részeként összeállított terveket.

| 2. | A projekt vagy uniós finanszírozású kutatási program része, vagy pedig azt az Euratom-Szerződés 41. cikkével vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban bejelentették a Bizottságnak, továbbá amennyiben alkalmazandó az említett rendelkezések valamelyike, a Bizottság az Euratom-Szerződés 43. cikkével összhangban véleményt nyilvánított, és a véleményben felvetett valamennyi, az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke, valamint az e szakaszban megállapított technikai vizsgálati kritériumok alkalmazása szempontjából releváns kérdés kielégítően tisztázódott. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az érintett tagállam kötelezettséget vállalt arra, hogy ötévente beszámol a Bizottságnak minden projekt tekintetében:






  a) | az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről;

| b) | az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről. |
| --- | --- |

b)

az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről.

E jelentések alapján a Bizottság értékeli az 1. c) pontban említett radioaktívhulladék-kezelési alapban és nukleáris leszerelési alapban összegyűjtött források megfelelőségét és az 1. f) pont szerinti dokumentált terv végrehajtásának helyzetét, és véleményt bocsáthat ki az érintett tagállam számára.

| 4. | A tevékenység megfelel az 1. a) és az 1. b) pontban említett jogi aktusokat átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén lévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – különösen stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

| 5. | A tevékenység – a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (a továbbiakban: NAÜ) és a Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége (a továbbiakban: WENRA) által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az 1. e) és az 1. f) pontban említett radioaktív hulladék végleges elhelyezése a hulladék képződésének helye szerinti tagállamban történik, kivéve abban az esetben, ha az érintett tagállam és a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban megállapodást kötött egymással. Ez utóbbi esetben a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelv követelményeivel összhangban rendelkezik a radioaktív hulladék kezelésére és végleges elhelyezésére vonatkozó programokkal, továbbá üzemeltet megfelelő, a végleges elhelyezésre szolgáló létesítményt.






  További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben |
| --- | --- |
| A tevékenység tárgya vagy célja az atomenergia segítségével történő villamosenergia-előállítás. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.
  Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU bizottsági ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi. |
| További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |

6.

További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben

A tevékenység tárgya vagy célja az atomenergia segítségével történő villamosenergia-előállítás. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.

Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU bizottsági ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A tevékenység teljesíti a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontjában, 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 8c. cikkének a) pontjában foglalt követelményeket.

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott, a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel kapcsolatos nemzetközi iránymutatásokkal összhangban – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – vagy az uniós joggal összhangban lévő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel – ha alkalmazandó – vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel (*7) és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelv azon rendelkezésével, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.27.   Az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó, új atomerőművek építése és biztonságos üzemeltetése villamos energia vagy hő előállítása céljából, ideértve a hidrogénfejlesztést is

E szakasz alkalmazásában elérhető legjobb technológiák alatt azok a műszaki megoldások értendők, amelyek maradéktalanul teljesítik a 2009/71/Euratom irányelv követelményeit, továbbá maradéktalanul megfelelnek a NAÜ előírásaiban foglalt legújabb műszaki paramétereknek és a WENRA által meghatározott biztonsági célkitűzéseknek és referenciaszinteknek.

A tevékenység leírása

Olyan új nukleáris létesítmények építése és biztonságos üzemeltetése, amelyekre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban 2045-ig adtak ki építési engedélyt, és amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is (új nukleáris létesítmények), valamint e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítése.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és az F42.22. kód alá tartozik.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| --- |

Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

| 1. | A gazdasági tevékenységhez kapcsolódó projektet (a továbbiakban: projekt) olyan tagállamban valósítják meg, amely a következő követelmények mindegyikét teljesíti:






  a) | maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet;

| b) | megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglaltaknak; |
| --- | --- |

b)

megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglaltaknak;

| c) | a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal; |
| --- | --- |

c)

a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal;

| d) | igazolta, hogy a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal; |
| --- | --- |

d)

igazolta, hogy a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal;

| e) | rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba; |
| --- | --- |

e)

rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba;

| f) | rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:






  i. | koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

f)

rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:

i.

koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában;

| ii. | koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is; |
| --- | --- |

ii.

koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is;

| iii. | a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói; |
| --- | --- |

iii.

a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói;

| iv. | költségértékelések és pénzügyi tervek. |
| --- | --- |

iv.

költségértékelések és pénzügyi tervek.

Az f) pont alkalmazásában a tagállamok felhasználhatják a 2011/70/Euratom irányelv 11. és 12. cikkében előírt nemzeti program részeként összeállított terveket.

| 2. | A projekt maradéktalanul alkalmazza az elérhető legjobb technológiát, és 2025-től balesetálló üzemanyagot használ. A technológiát a nemzeti biztonsági szabályozó hatóság tanúsította és jóváhagyta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A projektet az Euratom-Szerződés 41. cikkével vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban bejelentették a Bizottságnak, továbbá amennyiben alkalmazandó az említett rendelkezések valamelyike, a Bizottság az Euratom-Szerződés 43. cikkével összhangban véleményt nyilvánított, és a véleményben felvetett valamennyi, az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke, valamint az e szakaszban megállapított technikai vizsgálati kritériumok alkalmazása szempontjából releváns kérdés kielégítően tisztázódott. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az érintett tagállam kötelezettséget vállalt arra, hogy ötévente beszámol a Bizottságnak minden projekt tekintetében:






  a) | az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről;

| b) | az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről. |
| --- | --- |

b)

az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről.

E jelentések alapján a Bizottság értékeli az 1. c) pontban említett radioaktívhulladék-kezelési alapban és nukleáris leszerelési alapban összegyűjtött források megfelelőségét és az 1. f) pont szerinti dokumentált terv végrehajtásának helyzetét, és véleményt bocsáthat ki az érintett tagállam számára.

| 5. | A Bizottság az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (a továbbiakban: ENSREG) értékelése alapján 2025-től legalább tízévente felülvizsgálja az elérhető legjobb technológia műszaki paramétereit. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tevékenység megfelel az 1. a) és az 1. b) pontban említett jogi aktusokat átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén lévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – különösen stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

| 7. | A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját és ellenálló képességét növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az 1. e) és az 1. f) pontban említett radioaktív hulladék végleges elhelyezése a hulladék képződésének helye szerinti tagállamban történik, kivéve abban az esetben, ha az érintett tagállam és a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban megállapodást kötött egymással. Ez utóbbi esetben a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelv követelményeivel összhangban rendelkezik a radioaktív hulladék kezelésére és végleges elhelyezésére vonatkozó programokkal, továbbá üzemeltet megfelelő, a végleges elhelyezésre szolgáló létesítményt.






  További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben |
| --- | --- |
| A tevékenység atomenergia segítségével állít elő villamos energiát. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.
  Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi. |
| További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |

8.

További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben

A tevékenység atomenergia segítségével állít elő villamos energiát. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.

Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A tevékenység teljesíti a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontjában, 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 8c. cikkének a) pontjában foglalt követelményeket.

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott, a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel kapcsolatos nemzetközi iránymutatásokkal összhangban – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – vagy az uniós joggal összhangban lévő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel – ha alkalmazandó – vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelvvel, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.28.   Villamos energia előállítása atomenergia segítségével meglévő létesítményekben

A tevékenység leírása

Atomenergia segítségével villamos energiát vagy hőt előállító meglévő nukleáris létesítménynek (a továbbiakban: atomerőmű) a biztonságos üzemidő meghosszabbítására irányuló olyan módosítása, amelyet a tagállami illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban 2040-ig engedélyeztek.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és az F42.22. kód alá tartozik.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| --- |

Általános kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással és a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

| 1. | A gazdasági tevékenységhez kapcsolódó projektet (a továbbiakban: projekt) olyan tagállamban valósítják meg, amely a következő követelmények mindegyikét teljesíti:






  a) | maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

maradéktalanul átültette nemzeti jogába a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvet és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvet;

| b) | megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglaltaknak; |
| --- | --- |

b)

megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2009/71/Euratom irányelvben, a 2011/70/Euratom irányelvben és a 2013/59/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglaltaknak;

| c) | a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal; |
| --- | --- |

c)

a projekt engedélyezésének időpontjától fogva rendelkezik vagy egymástól független, vagy egymással kombinált radioaktívhulladék-kezelési alappal és nukleáris leszerelési alappal;

| d) | igazolta, hogy a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal; |
| --- | --- |

d)

igazolta, hogy a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban az atomerőmű becsült hasznos élettartamának lejártakor rendelkezni fog a radioaktívhulladék-kezelés és a leszerelés becsült költségének megfelelő forrásokkal;

| e) | rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba; |
| --- | --- |

e)

rendelkezik működő létesítményekkel minden nagyon kis, kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére, és ezeket a létesítményeket az Euratom-Szerződés 41. cikke vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, továbbá belefoglalta a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerinti aktualizált nemzeti programba;

| f) | a 2025 után engedélyezett projektek esetében rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:






  i. | koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

f)

a 2025 után engedélyezett projektek esetében rendelkezik részletes lépéseket tartalmazó, a következő tartalmi elemek mindegyikére kiterjedő dokumentált tervvel arról, hogy 2050-re rendelkezni fog egy, a nagy aktivitású radioaktív hulladék végleges elhelyezésére szolgáló, üzemelő létesítménnyel:

i.

koncepciók vagy tervek és műszaki megoldások a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére a képződéstől a végleges elhelyezésig tartó teljes időtartam vonatkozásában;

| ii. | koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is; |
| --- | --- |

ii.

koncepciók vagy tervek a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménynek a lezárást követő teljes élettartamára vonatkozóan, ideértve azt az időszakot, amelynek során fenntartják az ellenőrzéseket, valamint a létesítményre vonatkozó ismeretek hosszabb távú megőrzése érdekében alkalmazott eszközöket is;

| iii. | a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói; |
| --- | --- |

iii.

a terv végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök és a végrehajtás nyomon követésének fő teljesítménymutatói;

| iv. | költségértékelések és pénzügyi tervek. |
| --- | --- |

iv.

költségértékelések és pénzügyi tervek.

Az f) pont alkalmazásában a tagállamok felhasználhatják a 2011/70/Euratom irányelv 11. és 12. cikkében előírt nemzeti program részeként összeállított terveket.

| 2. | A korszerűsített létesítmény alkalmazza a gyakorlati szempontból észszerűen kivitelezhető biztonsági továbbfejlesztéseket, és 2025-től balesetálló üzemanyagot használ. A technológiát a nemzeti biztonsági szabályozó hatóság tanúsította és jóváhagyta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A projektet az Euratom-Szerződés 41. cikkével vagy a 2587/1999/Euratom tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban bejelentették a Bizottságnak, továbbá amennyiben alkalmazandó az említett rendelkezések valamelyike, a Bizottság az Euratom-Szerződés 43. cikkével összhangban véleményt nyilvánított, és a véleményben felvetett valamennyi, az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke, valamint az e szakaszban megállapított technikai vizsgálati kritériumok alkalmazása szempontjából releváns kérdés kielégítően tisztázódott. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az érintett tagállam kötelezettséget vállalt arra, hogy ötévente beszámol a Bizottságnak minden projekt tekintetében:






  a) | az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az 1. c) ponttal összhangban összegyűjtött források megfelelőségéről;

| b) | az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről. |
| --- | --- |

b)

az 1. f) pont szerinti terv végrehajtásának tényleges helyzetéről.

E jelentések alapján a Bizottság értékeli az 1. c) pontban említett radioaktívhulladék-kezelési alapban és nukleáris leszerelési alapban összegyűjtött források megfelelőségét és az 1. f) pont szerinti dokumentált terv végrehajtásának helyzetét, és véleményt bocsáthat ki az érintett tagállam számára.

| 5. | A tevékenység megfelel az 1. a) és az 1. b) pontban említett jogi aktusokat átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – különösen stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

| 6. | A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az 1. e) és az 1. f) pontban említett radioaktív hulladék végleges elhelyezése a hulladék képződésének helye szerinti tagállamban történik, kivéve abban az esetben, ha az érintett tagállam és a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban megállapodást kötött egymással. Ez utóbbi esetben a céltagállam a 2011/70/Euratom irányelv követelményeivel összhangban rendelkezik a radioaktív hulladék kezelésére és végleges elhelyezésére vonatkozó programokkal, továbbá üzemeltet megfelelő, a végleges elhelyezésre szolgáló létesítményt.






  További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben |
| --- | --- |
| A tevékenység atomenergia segítségével állít elő villamos energiát. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.
  Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi. |
| További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben |
| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |

7.

További kritériumok az éghajlatváltozás mérsékléséhez való lényeges hozzájárulással összefüggésben

A tevékenység atomenergia segítségével állít elő villamos energiát. A villamos energia atomenergia segítségével történő előállításából származó életciklus-alapú üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás) kisebb a 100 g CO2e/kWh küszöbértéknél.

Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

További kritériumok a jelentős károkozás elkerülésével (Do no significant harm, DNSH) összefüggésben

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A tevékenység teljesíti a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontjában, 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 8c. cikkének a) pontjában foglalt követelményeket.

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott, a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel kapcsolatos nemzetközi iránymutatásokkal összhangban – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – vagy az uniós joggal összhangban lévő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel – ha alkalmazandó – vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelvvel, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.29.   Villamos energia előállítása fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból

A tevékenység leírása

Olyan villamosenergia-termelő létesítmények építése vagy üzemeltetése, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő villamos energiát. A tevékenység nem foglalja magában az e melléklet 4.7. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az e melléklet 4.8. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával folytatott villamosenergia-előállítást.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenységekhez a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban több NACE-kód, köztük különösen a D35.11. és az F42.22. kód lehet hozzárendelhető.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett átállási tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez |
| --- |
| 1. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | A villamos energia fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból történő előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás kisebb, mint 100 g CO2e/kWh.
  Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás számítása projektspecifikus adatok alapján történik, ha vannak ilyenek, a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 segítségével.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.
  Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszában meghatározott kritériumoknak.
  Amennyiben azt a CO2-t, amelyet a villamos energia előállítása során egyébként kibocsátanának, föld alatti tárolás céljából leválasztják, a CO2-t az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez

1.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

A villamos energia fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból történő előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás kisebb, mint 100 g CO2e/kWh.

Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás számítása projektspecifikus adatok alapján történik, ha vannak ilyenek, a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 segítségével.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszában meghatározott kritériumoknak.

Amennyiben azt a CO2-t, amelyet a villamos energia előállítása során egyébként kibocsátanának, föld alatti tárolás céljából leválasztják, a CO2-t az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt.

| b) | Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:






  i. | a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh, vagy a tevékenységből származó éves közvetlen ÜHG-kibocsátás a létesítmény teljesítményének egységére vetítve 20 éven át átlagosan kisebb, mint 550 kg CO2e/kW; |
| --- | --- | --- |

b)

Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:

i.

a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh, vagy a tevékenységből származó éves közvetlen ÜHG-kibocsátás a létesítmény teljesítményének egységére vetítve 20 éven át átlagosan kisebb, mint 550 kg CO2e/kW;

| ii. | az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő villamosenergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

ii.

az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő villamosenergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel;

| iii. | a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagokon alapuló, nagy kibocsátású villamosenergia-termelő tevékenységet helyettesít; |
| --- | --- |

iii.

a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagokon alapuló, nagy kibocsátású villamosenergia-termelő tevékenységet helyettesít;

| iv. | az újonnan üzembe állított termelőkapacitás legfeljebb 15 %-kal nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál; |
| --- | --- |

iv.

az újonnan üzembe állított termelőkapacitás legfeljebb 15 %-kal nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál;

| v. | tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá; |
| --- | --- |

v.

tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá;

| vi. | a helyettesítés az újonnan üzembe állított termelőkapacitás teljes élettartama folyamán legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez; |
| --- | --- |

vi.

a helyettesítés az újonnan üzembe állított termelőkapacitás teljes élettartama folyamán legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez;

| vii. | ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt. |
| --- | --- |

vii.

ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt.

Az 1. b) pontban foglalt kritériumok teljesülését független harmadik személy ellenőrzi. A független harmadik személy rendelkezik az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel. A független harmadik személy nincs összeférhetetlenségi helyzetben a tulajdonossal vagy a finanszírozóval, és nem vesz részt a tevékenység előkészítésében vagy végrehajtásában. A független harmadik személy a technikai vizsgálati kritériumok teljesülését kellő alapossággal ellenőrzi. Ennek érdekében a független harmadik személy minden évben közzétesz és megküld a Bizottságnak egy jelentést, amely:

| a) | tanúsítja az 1. b) pont i. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát; |
| --- | --- |

a)

tanúsítja az 1. b) pont i. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát;

| b) | ha alkalmazandó, értékeli, hogy a tevékenységből származó éves közvetlen ÜHG-kibocsátás pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont i. alpontjában foglalt 20 éves átlagos küszöbérték teljesülését; |
| --- | --- |

b)

ha alkalmazandó, értékeli, hogy a tevékenységből származó éves közvetlen ÜHG-kibocsátás pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont i. alpontjában foglalt 20 éves átlagos küszöbérték teljesülését;

| c) | értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont v. alpontjában foglalt követelmény teljesülését. |
| --- | --- |

c)

értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont v. alpontjában foglalt követelmény teljesülését.

Az 1. b) pontban foglalt követelmények értékelésekor a független harmadik személy figyelembe veszi különösen a pálya minden egyes évére tervezett éves közvetlen ÜHG-kibocsátást, a tényleges éves közvetlen ÜHG-kibocsátásokat, a tervezett és a tényleges üzemórák számát, valamint a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok tervezett és tényleges hasznosítását.

A Bizottság a hozzá beérkező jelentések alapján véleményt bocsáthat ki az érintett üzemeltetőknek. A Bizottság a szóban forgó jelentéseket figyelembe veszi az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatban.

| 2. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni;

| b) | üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik a szivárgást. |
| --- | --- |

b)

üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik a szivárgást.

| 3. | Ha a tevékenység keretében a fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat biogázzal vagy folyékony bio-energiahordozókkal keverik, a bio-energiahordozók előállításához felhasznált mezőgazdasági biomassza megfelel az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, az erdei biomassza pedig megfelel az említett irányelv 29. cikkének (6) és (7) bekezdésében meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

3.

Ha a tevékenység keretében a fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat biogázzal vagy folyékony bio-energiahordozókkal keverik, a bio-energiahordozók előállításához felhasznált mezőgazdasági biomassza megfelel az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, az erdei biomassza pedig megfelel az említett irányelv 29. cikkének (6) és (7) bekezdésében meghatározott kritériumoknak.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |
| --- | --- |

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

4.30.   Hő- vagy hűtési energia és villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt termelése fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból

A tevékenység leírása

Fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat hasznosító kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő létesítmények építése, átalakítása és üzemeltetése. A tevékenység nem foglalja magában az e melléklet 4.19. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az e melléklet 4.20. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával folytatott nagy hatásfokú kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelést.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenységekhez a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és a D35.30. NACE-kód lehet hozzárendelhető.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett átállási tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez |
| --- |
| 1. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | A hő- vagy hűtési energia és a villamos energia gáznemű tüzelőanyagokból folytatott kapcsolt előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás a kapcsolt energiatermelésből kivett 1 kWh teljesítményre vetítve kisebb 100 g CO2e-nél.
  Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás számítása projektspecifikus adatok alapján történik, ha vannak ilyenek, a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 segítségével.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.
  Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszaiban meghatározott kritériumoknak. Amennyiben a villamos energia előállítása során kibocsátott CO2-t leválasztják, a CO2 teljesíti az e szakasz 1. pontjában meghatározott kibocsátási határértéket, és azt az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában a CO2 szállítása, illetve tárolása tekintetében meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez

1.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

A hő- vagy hűtési energia és a villamos energia gáznemű tüzelőanyagokból folytatott kapcsolt előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás a kapcsolt energiatermelésből kivett 1 kWh teljesítményre vetítve kisebb 100 g CO2e-nél.

Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás számítása projektspecifikus adatok alapján történik, ha vannak ilyenek, a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 segítségével.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszaiban meghatározott kritériumoknak. Amennyiben a villamos energia előállítása során kibocsátott CO2-t leválasztják, a CO2 teljesíti az e szakasz 1. pontjában meghatározott kibocsátási határértéket, és azt az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában a CO2 szállítása, illetve tárolása tekintetében meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt.

| b) | Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:






  i. | a tevékenység a hőenergia és a villamos energia egymástól független előállításához képest legalább 10 % primerenergia-megtakarítást tesz lehetővé; a primerenergia-megtakarítás számítása a 2012/27/EU irányelvben található összefüggés segítségével történik; |
| --- | --- | --- |

b)

Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:

i.

a tevékenység a hőenergia és a villamos energia egymástól független előállításához képest legalább 10 % primerenergia-megtakarítást tesz lehetővé; a primerenergia-megtakarítás számítása a 2012/27/EU irányelvben található összefüggés segítségével történik;

| ii. | a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

ii.

a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh;

| iii. | az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő villamosenergia- és/vagy hő- vagy hűtésienergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

iii.

az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő villamosenergia- és/vagy hő- vagy hűtésienergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel;

| iv. | a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagokon alapuló, nagy kibocsátású kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő tevékenységet, független hő- vagy hűtésienergia-termelő tevékenységet vagy független villamosenergia-termelő tevékenységet helyettesít; |
| --- | --- |

iv.

a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagokon alapuló, nagy kibocsátású kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő tevékenységet, független hő- vagy hűtésienergia-termelő tevékenységet vagy független villamosenergia-termelő tevékenységet helyettesít;

| v. | az újonnan üzembe állított termelőkapacitás nem nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál; |
| --- | --- |

v.

az újonnan üzembe állított termelőkapacitás nem nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál;

| vi. | tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá; |
| --- | --- |

vi.

tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá;

| vii. | a helyettesítés a leadott energia egységére vetítve legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez; |
| --- | --- |

vii.

a helyettesítés a leadott energia egységére vetítve legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez;

| viii. | a létesítmény átalakítása nem eredményezi a létesítmény termelőkapacitásának növekedését; |
| --- | --- |

viii.

a létesítmény átalakítása nem eredményezi a létesítmény termelőkapacitásának növekedését;

| ix. | ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 rendelet 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt. |
| --- | --- |

ix.

ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 rendelet 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt.

Az 1. b) pontban foglalt kritériumok teljesülését független harmadik személy ellenőrzi. A független harmadik személy rendelkezik az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel. A független harmadik személy nincs összeférhetetlenségi helyzetben a tulajdonossal vagy a finanszírozóval, és nem vesz részt a tevékenység előkészítésében vagy végrehajtásában. A független harmadik személy a technikai vizsgálati kritériumok teljesülését kellő alapossággal ellenőrzi. Ennek érdekében a független harmadik személy minden évben közzétesz és megküld a Bizottságnak egy jelentést, amely:

| a) | tanúsítja az 1. b) pont ii. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát; |
| --- | --- |

a)

tanúsítja az 1. b) pont ii. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát;

| b) | értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont vi. alpontjában foglalt követelmény teljesülését. |
| --- | --- |

b)

értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont vi. alpontjában foglalt követelmény teljesülését.

A Bizottság a hozzá beérkező jelentések alapján véleményt bocsáthat ki az érintett üzemeltetőknek. A Bizottság a szóban forgó jelentéseket figyelembe veszi az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatban.

| 2. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni;

| b) | üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik az esetleges szivárgásokat. |
| --- | --- |

b)

üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik az esetleges szivárgásokat.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |
| --- | --- |

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

4.31.   Hő- vagy hűtési energia előállítása fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból hatékony távfűtő és távhűtő rendszerben

A tevékenység leírása

A 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében hatékony távfűtéshez/távhűtéshez kapcsolt, a hő-, illetve hűtési energiát fosszilis gáznemű tüzelőanyagokból előállító hőtermelő létesítmények építése, átalakítása és üzemeltetése. A tevékenység nem foglalja magában az e melléklet 4.23. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az e melléklet 4.24. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával hatékony távfűtésben folytatott hő- vagy hűtésienergia-termelést.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.30. kód alá tartozik.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett átállási tevékenységnek minősül, amennyiben megfelel az e szakaszban foglalt technikai vizsgálati kritériumoknak.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez |
| --- |
| 1. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | A hő- vagy hűtési energia gáznemű tüzelőanyagokból történő előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás kisebb, mint 100 g CO2e/kWh. Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.
  A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.
  Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszaiban meghatározott kritériumoknak. Amennyiben a villamos energia előállítása során kibocsátott CO2-t leválasztják, a CO2 teljesíti az e szakasz 1. pontjában meghatározott kibocsátási határértéket, és azt az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában a CO2 szállítása, illetve tárolása tekintetében meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez

1.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

A hő- vagy hűtési energia gáznemű tüzelőanyagokból történő előállításából származó életciklus-alapú ÜHG-kibocsátás kisebb, mint 100 g CO2e/kWh. Az életciklus-alapú ÜHG-kibocsátásmegtakarítás számítása a 2013/179/EU ajánlás vagy alternatívaként az ISO 14067:2018 vagy az ISO 14064-1:2018 szerint történik.

A számszerűsített életciklus-alapú ÜHG-kibocsátást független harmadik személy ellenőrzi.

Amennyiben a létesítményekhez bármilyen jellegű kibocsátáscsökkentés (beleértve a szén-dioxid-leválasztást és a megújuló vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát is) társul, az megfelel az e melléklet vonatkozó szakaszaiban meghatározott kritériumoknak. Amennyiben a villamos energia előállítása során kibocsátott CO2-t leválasztják, a CO2 teljesíti az e szakasz 1. pontjában meghatározott kibocsátási határértéket, és azt az e melléklet 5.11. és 5.12. szakaszában a CO2 szállítása, illetve tárolása tekintetében meghatározott technikai vizsgálati kritériumoknak megfelelően szállítják és tárolják a föld alatt.

| b) | Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:






  i. | a tevékenység keretében előállított termikus energiát a 2012/27/EU irányelv értelmében hatékony távfűtő/távhűtő rendszerben használják fel; |
| --- | --- | --- |

b)

Azok a létesítmények, amelyek esetében az építési engedélyt 2030. december 31-ig adták ki, megfelelnek a következő kritériumok mindegyikének:

i.

a tevékenység keretében előállított termikus energiát a 2012/27/EU irányelv értelmében hatékony távfűtő/távhűtő rendszerben használják fel;

| ii. | a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

ii.

a tevékenységből származó közvetlen ÜHG-kibocsátás a leadott energia egységére vetítve kisebb, mint 270 g CO2e/kWh;

| iii. | az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő hő- vagy hűtésienergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

iii.

az azonos energiatermelő kapacitás leginkább költséghatékony műszakilag megvalósítható alternatívája figyelembevételével végzett összehasonlító értékelés tanúsága szerint a helyettesítendő hő- vagy hűtésienergia-termelés nem folytatható megújuló energiaforrásokból; az összehasonlító értékelés eredményeit közzéteszik, és arról konzultálnak az érdekelt felekkel;

| iv. | a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagon alapuló, nagy kibocsátású hő- vagy hűtésienergia-termelő tevékenységet helyettesít; |
| --- | --- |

iv.

a tevékenység meglévő, fosszilis szilárd vagy folyékony tüzelőanyagon alapuló, nagy kibocsátású hő- vagy hűtésienergia-termelő tevékenységet helyettesít;

| v. | az újonnan üzembe állított termelőkapacitás nem nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál; |
| --- | --- |

v.

az újonnan üzembe állított termelőkapacitás nem nagyobb a helyettesített termelőkapacitásnál;

| vi. | tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá; |
| --- | --- |

vi.

tervezésénél és építésénél fogva a létesítmény megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagok hasznosítására szolgál, a megújuló és/vagy kis szén-dioxid-kibocsátású gáznemű tüzelőanyagokra való áttérés 2035. december 31-ig megtörténik, és erre vonatkozóan a vállalkozás vezető testülete kötelezettséget vállal és ellenőrizhető tervet hagy jóvá;

| vii. | a helyettesítés a leadott energia egységére vetítve legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez; |
| --- | --- |

vii.

a helyettesítés a leadott energia egységére vetítve legalább 55 % ÜHG-kibocsátás-csökkentést eredményez;

| viii. | a létesítmény átalakítása nem eredményezi a létesítmény termelőkapacitásának növekedését; |
| --- | --- |

viii.

a létesítmény átalakítása nem eredményezi a létesítmény termelőkapacitásának növekedését;

| ix. | ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 rendelet 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt. |
| --- | --- |

ix.

ha a tevékenységet szénalapú energiatermelést folytató tagállam területén végzik, a kérdéses tagállam kötelezettséget vállalt a szénalapú energiatermelés megszüntetésére, és erről az (EU) 2018/1999 rendelet 3. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervében vagy más dokumentumban beszámolt.

Az 1. b) pontban foglalt kritériumok teljesülését független harmadik személy ellenőrzi. A független harmadik személy rendelkezik az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel. A független harmadik személy nincs összeférhetetlenségi helyzetben a tulajdonossal vagy a finanszírozóval, és nem vesz részt a tevékenység előkészítésében vagy végrehajtásában. A független harmadik személy a technikai vizsgálati kritériumok teljesülését kellő alapossággal ellenőrzi. Ennek érdekében a független harmadik személy minden évben közzétesz és megküld a Bizottságnak egy jelentést, amely:

| a) | tanúsítja az 1. b) pont ii. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát; |
| --- | --- |

a)

tanúsítja az 1. b) pont ii. alpontjában említett közvetlen ÜHG-kibocsátás nagyságát;

| b) | értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont vi. alpontjában foglalt követelmény teljesülését. |
| --- | --- |

b)

értékeli, hogy a tevékenység pályája hitelesen biztosítja-e az 1. b) pont vi. alpontjában foglalt követelmény teljesülését.

A Bizottság a hozzá beérkező jelentések alapján véleményt bocsáthat ki az érintett üzemeltetőknek. A Bizottság a szóban forgó jelentéseket figyelembe veszi az (EU) 2020/852 rendelet 19. cikkének (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatban.

| 2. | A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:






  a) | építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység megfelel a következő kritériumok valamelyikének:

a)

építéskor a fizikai kibocsátások, például a metánszivárgásból származó kibocsátások nyomon követése érdekében mérőberendezéseket kell beépíteni, vagy szivárgásészlelő és -javító programot kell bevezetni;

| b) | üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik az esetleges szivárgásokat. |
| --- | --- |

b)

üzemeltetéskor a kibocsátások fizikai mérését jelentik, és kiküszöbölik az esetleges szivárgásokat.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (2) | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz |
| --- | --- |

(2)

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz

A tevékenység megfelel az e melléklet A. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

---

(*1)  A Tanács 2009/71/Euratom irányelve (2009. június 25.) a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).

*1

(*2)  A Tanács 2011/70/Euratom irányelve (2011. július 19.) a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról (HL L 199., 2011.8.2., 48. o.).

*2

(*3)  A Tanács 2013/59/Euratom irányelve (2013. december 5.) az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 13., 2014.1.17., 1. o.).

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.).

*4

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

*5

(*6)  A Bizottság 2006/851/Euratom ajánlása (2006. október 24.) a nukleáris létesítmények leszerelésére, illetve a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló pénzügyi források kezeléséről (HL L 330., 2006.11.28., 31. o.).

*6

(*7)  A Tanács 2013/51/Euratom irányelve (2013. október 22.) a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról (HL L 296., 2013.11.7., 12. o.).

*7

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).”

*8

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet II. melléklete a következő 4.26., 4.27., 4.28., 4.29., 4.30. és 4.31. szakasszal egészül ki:

„4.26.   Olyan, nukleáris folyamatok által történő energiatermelésre szolgáló fejlett technológiák kereskedelmi hasznosítást megelőző fejlesztési szakaszai, amelyek esetében a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik

A tevékenység leírása

A tagállami illetékes hatóságok által az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban engedélyezett olyan innovatív villamosenergia-termelő létesítményekre irányuló kutatási, fejlesztési, demonstrációs és gyakorlati megvalósítási tevékenység, amelynek során nukleáris folyamatok által állítják elő az energiát, és a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban az M72. és az M72.1. kód alá tartozik.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (1) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (1) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (2) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (3) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (2) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (3) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (4) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (5) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (4) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (5) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

| 5. | A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

5.

A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek.

| 6. | A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

6.

A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – vagy az uniós szabályozási keretrendszernek megfelelő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak. A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel, ha alkalmazandó, és/vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelv azon rendelkezésével, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.27.   Az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó, új atomerőművek építése és biztonságos üzemeltetése villamos energia és/vagy hő előállítása céljából, ideértve a hidrogénfejlesztést is

A tevékenység leírása

Olyan új nukleáris létesítmények építése és biztonságos üzemeltetése, amelyekre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban 2045-ig adtak ki építési engedélyt, és amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is (új nukleáris létesítmények), valamint e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítése.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és az F42.22. kód alá tartozik.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (6) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (6) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (7) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (8) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (7) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (8) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (9) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (10) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (9) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (10) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

| 5. | A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

5.

A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek.

| 6. | A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

6.

A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – és/vagy az uniós szabályozási keretrendszernek megfelelő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak. A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel, ha alkalmazandó, és/vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelv azon rendelkezésével, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.28.   Villamos energia előállítása atomenergia segítségével meglévő létesítményekben

A tevékenység leírása

Atomenergia segítségével villamos energiát vagy hőt előállító meglévő nukleáris létesítménynek (a továbbiakban: atomerőmű) a biztonságos üzemidő meghosszabbítására irányuló olyan módosítása, amelyet a tagállami illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban 2040-ig engedélyeztek.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és az F42.2. kód alá tartozik.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (11) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (11) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (12) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (13) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (12) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (13) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (14) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (15) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (14) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (15) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

| 5. | A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

5.

A tevékenység megfelel az Euratom-Szerződésben és az annak alapján elfogadott jogi aktusokban, köztük különösen a 2013/59/Euratom irányelvben, a 2009/71/Euratom irányelvben és a 2011/70/Euratom irányelvben, valamint az EUMSZ 192. cikke alapján a környezetvédelem területén elfogadott alkalmazandó uniós jogi aktusokban, köztük különösen a 2011/92/EU irányelvben és a 2000/60/EK irányelvben foglalt rendelkezéseknek.

| 6. | A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:






  a) | benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja); |
| --- | --- | --- |

6.

A tevékenység megfelel a 2009/71/Euratom irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak, különös tekintettel az Unió területén üzemelő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük a földrengésekkel szembeni ellenálló képessége tekintetében – stressztesztek segítségével – végrehajtott értékelésekre vonatkozó szabályokra. Ennek megfelelően a tevékenységre olyan tagállam területén kerül sor, amelyben az atomerőmű üzemeltetője:

a)

benyújtotta a nukleáris biztonság igazolását, amelynek terjedelme és részletessége arányban áll a nukleáris létesítmény és telephelye szempontjából releváns veszély lehetséges mértékével és jellegével (a 2009/71/Euratom irányelv 6. cikkének b) pontja);

| b) | olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

b)

olyan, mélységben tagolt védelmi intézkedéseket hozott, amelyek biztosítják egyebek mellett a szélsőséges külső természeti veszélyek és az ember okozta nem szándékolt veszélyek hatásainak minimalizálását (a 2009/71/Euratom irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a) pontja);

| c) | az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja). |
| --- | --- |

c)

az atomerőmű építésének és üzemeltetésének engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt elvégezte a helyszín és a létesítmény megfelelő értékelését (a 2009/71/Euratom irányelv 8c. cikkének a) pontja).

A tevékenység – a NAÜ és a WENRA által kiadott legfrissebb, az új és a meglévő atomerőműveknek a szélsőséges természeti veszélyekkel, köztük az árvizekkel és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni rezilienciáját növelni hivatott nemzetközi iránymutatásokkal alátámasztott módon – teljesíti a 2009/71/Euratom irányelvben foglalt követelményeket.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokat az érintett érdekelt felekkel konzultálva kidolgozott vízhasználati és -védelmi gazdálkodási tervvel összhangban azonosítják és kezelik.

A hulladékhő-kibocsátás miatti hőmérsékleti anomáliák korlátozása érdekében a szárazföld belsejében lévő, folyóból vagy tóból vett vízzel egyszeri vizes hűtést alkalmazó atomerőművek üzemeltetői ellenőrzés alatt tartják:

| a) | a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint |
| --- | --- |

a)

a fogadó édesvíztest keveredés utáni legnagyobb hőmérsékletét; valamint

| b) | a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátott hűtővíz és a fogadó édesvíztest közötti legnagyobb hőmérséklet-különbséget.

A hőmérsékletek ellenőrzés alatt tartása az adott műveletekre vonatkozó egyedi engedélyezési feltételeknek megfelelően – ha alkalmazandó – vagy az uniós joggal összhangban lévő küszöbértékek szerint valósul meg.

A tevékenység megfelel az ipari alaposztályokra (IFC) vonatkozó szabványelőírásoknak.

A nukleáris tevékenységet a 2000/60/Euratom irányelvben és a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló 2013/51/Euratom irányelvben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó követelmények teljesítésével végzik.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Mind a nem radioaktív, mind a radioaktív hulladék tekintetében hulladékgazdálkodási, illetve -kezelési terv van érvényben, amely a hulladékhierarchiával összhangban biztosítja ezeknek a hulladékoknak az életciklus végén történő maximális újrafelhasználását vagy újrafeldolgozását, többek között a hulladékgazdálkodási, illetve hulladékkezelési partnerekkel kötött szerződéses megállapodásokban, a pénzügyi előrejelzésekben vagy a hivatalos projektdokumentációban történő megjelenítés révén.

Az üzemeltetés és a leszerelés során a 2011/70/Euratom irányelvvel összhangban és a 2013/59/Euratom irányelvben foglalt sugárvédelmi követelmények teljesítése mellett a lehető legkisebb szinten tartják a radioaktív hulladék, és a lehető legnagyobb szinten a szabályozói ellenőrzés alól kivont anyagok mennyiségét.

Olyan finanszírozási terv van érvényben, amely a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2006/851/Euratom ajánlással összhangban elegendő forrást biztosít minden leszerelési tevékenység, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése számára.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A tagállamok által a 2011/70/Euratom irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott jelentések tárgyalják az e szakaszban foglalt releváns követelményeket.

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak. A nem radioaktív kibocsátások a nagy tüzelőberendezések elérhető legjobb technikáival (BAT) kapcsolatos vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak. A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű atomerőművek esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

A levegőbe, a víztestekbe és a talajba való radioaktív kibocsátások összhangban vannak az engedélyben a konkrét műveletek tekintetében meghatározott egyedi feltételekkel, ha alkalmazandó, és/vagy a 2013/51/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban lévő nemzeti küszöbértékekkel.

A kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladékot a 2011/70/Euratom irányelvvel és a 2013/59/Euratom irányelvvel összhangban biztonságosan és felelős módon kezelik.

A projekt céljára megfelelő befogadóképességű átmeneti tároló áll rendelkezésre, továbbá olyan, a végleges elhelyezésre vonatkozó nemzeti tervek vannak érvényben, amelyek a lehető legkisebb szinten tartják az átmeneti tárolás időtartamát, összhangban a 2011/70/Euratom irányelv azon rendelkezésével, amely a radioaktív hulladék átmeneti tárolását – ideértve a hosszú távú tárolást is – átmeneti megoldásnak, nem pedig a végleges elhelyezés alternatívájának tekinti.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

Az atomerőmű építése előtt a 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek. A szükséges mérséklő és kompenzációs intézkedéseket végrehajtották.

A biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében található, a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területekre (beleértve a védett területek Natura 2000 hálózatát, az UNESCO világörökségi helyszínek hálózatát és a kiemelt biodiverzitású területeket, valamint az egyéb védett területeket is) valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorló helyszínek/műveletek kapcsán adott esetben megfelelő értékelésre került sor, és annak következtetései alapján elvégezték a szükséges mérséklő intézkedéseket.

A helyszínek/műveletek egyetlen, a védett területeken lévő élőhely vagy ott előforduló faj védettségi helyzetét sem rontják.

4.29.   Villamos energia előállítása fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból

A tevékenység leírása

Olyan villamosenergia-termelő létesítményeknek az I. melléklet 4.29. szakaszának 1. a) pontjában foglalt követelményeket teljesítő építése vagy üzemeltetése, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő villamos energiát. A tevékenység nem foglalja magában az I. melléklet 4.7. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az I. melléklet 4.8. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával folytatott villamosenergia-előállítást.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenységekhez a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban több NACE-kód, köztük különösen a D35.11. és az F42.22. kód lehet hozzárendelhető.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (16) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (16) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (17) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (18) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (17) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (18) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (19) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (20) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (19) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (20) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

4.30.   Hő- vagy hűtési energia és villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt termelése fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból

A tevékenység leírása

Olyan kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő létesítményeknek az I. melléklet 4.30. szakaszának 1. a) pontjában foglalt követelményeket teljesítő építése, átalakítása vagy üzemeltetése, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat hasznosítanak. A tevékenység nem foglalja magában az I. melléklet 4.19. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis eredetű megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az I. melléklet 4.20. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával folytatott nagy hatásfokú kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelést.

Az e kategóriába tartozó gazdasági tevékenységekhez a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.11. és a D35.30. NACE-kód lehet hozzárendelhető.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (21) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (21) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (22) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (23) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (22) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (23) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (24) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (25) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (24) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (25) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.

4.31.   Hő- vagy hűtési energia előállítása fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból hatékony távfűtő és távhűtő rendszerben

A tevékenység leírása

A 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében hatékony távfűtéshez/távhűtéshez kapcsolt, a hő-, illetve hűtési energiát fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokból előállító hőtermelő létesítményeknek az I. melléklet 4.31. szakaszának 1. a) pontjában foglalt követelményeket teljesítő építése, átalakítása és üzemeltetése. A tevékenység nem foglalja magában az I. melléklet 4.23. szakasza szerinti, kizárólag nem fosszilis megújuló gáznemű és folyékony tüzelőanyagok, sem pedig az I. melléklet 4.24. szakasza szerinti, kizárólag biogáz vagy folyékony bio-energiahordozók hasznosításával hatékony távfűtésben folytatott hő- vagy hűtésienergia-termelést.

A tevékenység a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK rendelettel létrehozott statisztikai osztályozásával összhangban a D35.30. kód alá tartozik.

Technikai vizsgálati kritériumok

| Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz |
| --- |
| 1. | A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat. |

Lényeges hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

1.

A gazdasági tevékenység keretében olyan fizikai és nem fizikai megoldásokat (a továbbiakban: alkalmazkodási megoldások) vezettek be, amelyek lényegesen csökkentik az adott tevékenység szempontjából lényeges legfontosabb fizikai éghajlati kockázatokat.

| 2. | A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:






  a) | a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt; |
| --- | --- | --- |

2.

A tevékenység szempontjából lényeges fizikai éghajlati kockázatokat az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül, megbízható éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés elvégzésével azonosították az alábbi lépésekben:

a)

a tevékenység vizsgálata annak megállapítása érdekében, hogy az e melléklet A. függelékében felsoroltak közül mely fizikai éghajlati kockázatok befolyásolhatják a gazdasági tevékenység hatékonyságát annak várható élettartama alatt;

| b) | amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével; |
| --- | --- |

b)

amennyiben megállapítást nyer, hogy a tevékenység az e melléklet A. függelékében felsorolt egy vagy több fizikai éghajlati kockázat miatt veszélynek van kitéve, a gazdasági tevékenységet érintő fizikai éghajlati kockázatok jelentőségének értékelése éghajlati sérülékenységi és kockázatértékelés segítségével;

| c) | az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése. |
| --- | --- |

c)

az azonosított fizikai éghajlati kockázat csökkentésére képes alkalmazkodási megoldások felmérése.

Az éghajlati szempontú sérülékenységi és kockázatértékelés arányos a tevékenység léptékével és várható élettartamával, oly módon, hogy:

| a) | a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el; |
| --- | --- |

a)

a 10 évnél rövidebb várható élettartamú tevékenységek esetében az értékelést legalább a lehető legkisebb megfelelő léptékű éghajlati előrejelzések felhasználásával végzik el;

| b) | minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (26) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb tevékenység esetében az értékelést olyan, a lehető legnagyobb felbontású és korszerű éghajlati előrejelzések alkalmazásával végzik el, amelyek felölelik a tevékenység várható élettartamával összhangban lévő összes jövőbeli forgatókönyvet, (26) és a jelentős beruházások esetében legalább 10–30 évre szolgáltatnak éghajlati előrejelzéseket.

| 3. | Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (27) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (28) vagy fizetős modellekkel. |
| --- | --- |

3.

Az éghajlati előrejelzések és a hatásértékelések a bevált gyakorlaton és a rendelkezésre álló iránymutatásokon alapulnak, és figyelembe veszik a sérülékenységi és kockázatelemzés tekintetében rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket, valamint a kapcsolódó módszertanokat, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legfrissebb jelentéseivel, (27) a lektorált tudományos publikációkkal és a nyílt forráskódú (28) vagy fizetős modellekkel.

| 4. | A megvalósított alkalmazkodási megoldások:






  a) | nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- | --- |

4.

A megvalósított alkalmazkodási megoldások:

a)

nem befolyásolják hátrányosan más emberek, a természet, a kulturális örökség, az eszközök és más gazdasági tevékenységek alkalmazkodási törekvéseit vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni ellenálló képességét;

| b) | a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (29) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (30) támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben előnyben részesítik a természetalapú megoldásokat, (29) vagy a kék vagy zöld infrastruktúrára (30) támaszkodnak;

| c) | összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal; |
| --- | --- |

c)

összhangban állnak a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási tervekkel és stratégiákkal;

| d) | nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet; |
| --- | --- |

d)

nyomon követése és mérése előre meghatározott mutatók alapján történik, és amennyiben ezek a mutatók nem megfelelést jeleznek, korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet;

| e) | amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a megvalósított megoldás fizikai jellegű, és olyan tevékenységből áll, amelyre e melléklet technikai vizsgálati kritériumokat határoz meg, a megoldás megfelel az adott tevékenységre vonatkozó „jelentős károkozás elkerülése” technikai vizsgálati kritériumoknak.

Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

| (1) | Az éghajlatváltozás mérséklése |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás mérséklése

A tevékenység közvetlen ÜHG-kibocsátása kisebb, mint 270 g CO2e/kWh.

| (3) | A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme |
| --- | --- |

(3)

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A tevékenység megfelel az e melléklet B. függelékében felsorolt kritériumoknak.

| (4) | A körforgásos gazdaságra való átállás |
| --- | --- |

(4)

A körforgásos gazdaságra való átállás

Tárgytalan

| (5) | A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése |
| --- | --- |

(5)

A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése

A tevékenység megfelel az e melléklet C. függelékében felsorolt kritériumoknak.

A kibocsátások az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos legújabb vonatkozó következtetésekben meghatározott elérhető legjobb technikákhoz (BAT-AEL) kapcsolódó kibocsátási szintek tartományán belül vagy az alatt vannak, ideértve a nagy tüzelőberendezések tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseket is.

A környezeti elemek között nincs jelentős kölcsönhatás.

Az 1 MW-nál nagyobb, de a nagy tüzelőberendezésekre alkalmazandó BAT-következtetések küszöbértékei alatti bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a kibocsátások az (EU) 2015/2193 irányelv II. mellékletének 2. részében meghatározott kibocsátási határértékek alatt vannak.

| (6) | A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása |
| --- | --- |

(6)

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

A tevékenység megfelel az e melléklet D. függelékében felsorolt kritériumoknak.”

---

(1)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

1

(2)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

2

(3)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

3

(4)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

5

(6)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

6

(7)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

7

(8)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

8

(9)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

10

(11)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

11

(12)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

12

(13)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

13

(14)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

15

(16)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

16

(17)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

17

(18)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

18

(19)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

20

(21)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

21

(22)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

22

(23)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

23

(24)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

25

(26)  A jövőbeli forgatókönyvek tartalmazzák az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület RCP2.6., RCP4.5., RCP6.0. és RCP8.5. számú reprezentatív koncentrációs pályáit.

26

(27)  Értékelő jelentések az éghajlatváltozásról: „Hatások, alkalmazkodás és sérülékenység”, az ENSZ éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos eredmények értékelésével foglalkozó szerve, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által rendszeresen közzétett jelentés: https://www.ipcc.ch/reports/

27

(28)  Például az Európai Bizottság által kezelt Kopernikusz-szolgáltatások.

28

(29)  A természetalapú megoldások »olyan, a természet által inspirált és támogatott megoldások, amelyek költséghatékonyak, egyszerre járnak környezeti, társadalmi és gazdasági előnyökkel, és hozzájárulnak a reziliencia kialakításához. Ezek a megoldások a helyi igényekhez igazított, erőforrás-hatékony és rendszerszintű beavatkozások révén több és változatosabb természetet és természeti jellemzőt és folyamatot hoznak a városokba és a szárazföldi és tengeri tájakba«. A természetalapú megoldások tehát előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából, és különböző ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását támogatják ([elfogadás dátuma]-i változat: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése (COM(2013) 249 final).

30

---

III. MELLÉKLET

„XII. MELLÉKLET

Standard táblák a 8. cikk (6) és (7) bekezdése szerinti közzétételhez

A 8. cikk (6) és (7) bekezdésében meghatározott információkat minden alkalmazandó kulcsfontosságú teljesítménymutató (KPI) tekintetében az alábbiak szerint kell bemutatni.

1. tábla: A nukleáris energiával és a fosszilis eredetű gázokkal összefüggő tevékenységek

| Sor | A nukleáris energiával összefüggő tevékenységek |
| --- | --- |
| 1. | A vállalkozás olyan innovatív villamosenergia-termelő létesítményekre irányuló kutatási, fejlesztési, demonstrációs és gyakorlati megvalósítási tevékenységet végez, finanszíroz vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek nukleáris folyamatokból állítják elő az energiát, és amelyekben a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik. | IGEN/NEM |
| 2. | A vállalkozás olyan, az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó új nukleáris létesítmények építését és biztonságos üzemeltetését vagy e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is. | IGEN/NEM |
| 3. | A vállalkozás olyan meglévő nukleáris létesítmények építését és biztonságos üzemeltetését vagy e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása az atomenergia segítségével, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is. | IGEN/NEM |
| | A fosszilis eredetű gázokkal összefüggő tevékenységek |
| 4. | A vállalkozás olyan villamosenergia-termelő létesítmények építését vagy üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő villamos energiát. | IGEN/NEM |
| 5. | A vállalkozás fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat hasznosító kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő létesítmények építését, átalakítását és üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik. | IGEN/NEM |
| 6. | A vállalkozás olyan hőtermelő létesítmények építését, átalakítását vagy üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő hő- vagy hűtési energiát. | IGEN/NEM |

Sor

A nukleáris energiával összefüggő tevékenységek

1.

A vállalkozás olyan innovatív villamosenergia-termelő létesítményekre irányuló kutatási, fejlesztési, demonstrációs és gyakorlati megvalósítási tevékenységet végez, finanszíroz vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek nukleáris folyamatokból állítják elő az energiát, és amelyekben a nukleáris üzemanyagciklusban minimális mennyiségű hulladék képződik.

IGEN/NEM

2.

A vállalkozás olyan, az elérhető legjobb technológiákat alkalmazó új nukleáris létesítmények építését és biztonságos üzemeltetését vagy e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is.

IGEN/NEM

3.

A vállalkozás olyan meglévő nukleáris létesítmények építését és biztonságos üzemeltetését vagy e létesítmények biztonsági szempontú korszerűsítését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek célja villamos energia vagy folyamathő előállítása az atomenergia segítségével, ideértve a távfűtés és az ipari folyamatok, például a hidrogénfejlesztés céljára folytatott energiatermelést is.

IGEN/NEM

A fosszilis eredetű gázokkal összefüggő tevékenységek

4.

A vállalkozás olyan villamosenergia-termelő létesítmények építését vagy üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő villamos energiát.

IGEN/NEM

5.

A vállalkozás fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagokat hasznosító kapcsolt hő- vagy hűtésienergia- és villamosenergia-termelő létesítmények építését, átalakítását és üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik.

IGEN/NEM

6.

A vállalkozás olyan hőtermelő létesítmények építését, átalakítását vagy üzemeltetését végzi, finanszírozza vagy ilyen tevékenységekkel szembeni kitettségekkel rendelkezik, amelyek fosszilis eredetű gáznemű tüzelőanyagok hasznosításával állítanak elő hő- vagy hűtési energiát.

IGEN/NEM

2. tábla: A taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek (nevező)

| Sor | Gazdasági tevékenység | Összeg és részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni) |
| --- | --- | --- |
| CCM + CCA | Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM) | Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA) |
| Összeg | % | Összeg | % | Összeg | % |
| 1. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 2. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 3. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 4. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 5. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 6. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 7. | Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 8. | A teljes alkalmazandó KPI | | | |

Sor

Gazdasági tevékenység

Összeg és részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni)

CCM + CCA

Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM)

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA)

Összeg

%

Összeg

%

Összeg

%

1.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

2.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

3.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

4.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

5.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

6.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

7.

Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

8.

A teljes alkalmazandó KPI

3. tábla: A taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek (számláló)

| Sor | Gazdasági tevékenység | Összeg és részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni) |
| --- | --- | --- |
| CCM + CCA | Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM) | Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA) |
| Összeg | % | Összeg | % | Összeg | % |
| 1. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 2. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 3. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 4. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 5. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 6. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 7. | Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | | |
| 8. | A taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában | | 100  % | | |

Sor

Gazdasági tevékenység

Összeg és részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni)

CCM + CCA

Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM)

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA)

Összeg

%

Összeg

%

Összeg

%

1.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

2.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

3.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

4.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

5.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

6.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

7.

Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

8.

A taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI számlálójában

100  %

4. tábla: A taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek

| Sor | Gazdasági tevékenység | Részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni) |
| --- | --- | --- |
| CCM + CCA | Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM) | Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA) |
| Összeg | % | Összeg | % | Összeg | % |
| 1. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 2. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 3. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 4. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 5. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 6. | Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 7. | Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |
| 8. | A taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | | |

Sor

Gazdasági tevékenység

Részarány (az információkat pénzösszegben és százalékban kell megadni)

CCM + CCA

Az éghajlatváltozás mérséklése (CCM)

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (CCA)

Összeg

%

Összeg

%

Összeg

%

1.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

2.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

3.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

4.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

5.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

6.

Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakaszában foglalt, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

7.

Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

8.

A taxonómiához igazítható, de nem taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

5. tábla: A taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek

| Sor | Gazdasági tevékenység | Összeg | Százalék |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Az 1. tábla 1. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 2. | Az 1. tábla 2. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 3. | Az 1. tábla 3. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 4. | Az 1. tábla 4. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 5. | Az 1. tábla 5. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 6. | Az 1. tábla 6. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 7. | Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |
| 8. | A taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében | | |

Sor

Gazdasági tevékenység

Összeg

Százalék

1.

Az 1. tábla 1. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.26. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

2.

Az 1. tábla 2. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.27. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

3.

Az 1. tábla 3. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.28. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

4.

Az 1. tábla 4. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.29. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

5.

Az 1. tábla 5. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.30. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

6.

Az 1. tábla 6. sorában meghatározott, de az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. és II. mellékletének 4.31. szakasza szerint nem taxonómiához igazítható gazdasági tevékenység összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

7.

Az 1–6. sorban nem említett egyéb, taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

8.

A taxonómiához nem igazítható gazdasági tevékenységek teljes összege és részaránya az alkalmazandó KPI nevezőjében

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1215 RENDELETE

(2022. július 7.)

az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet norvég vizein folytatott, grönlandi laposhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2022. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2022. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az 1 és 2 övezet norvég vizein az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő, illetve valamely tagállamban lajstromozott hajók grönlandilaposhal-fogásai kimerítették a számukra a 2022. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az 1 és 2 övezet norvég vizein az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő, illetve valamely tagállamban lajstromozott hajók grönlandilaposhal-fogásai kimerítették a számukra a 2022. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az Európai Unió tagállamai számára a mellékletben említett 1 és 2 övezet norvég vizeiben élő grönlandilaposhal-állomány halászatára vonatkozóan 2022-re megállapított kvótát a mellékletben megjelölt időponttól fogva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

Az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő, illetve valamely tagállamában lajstromozott hajók számára a mellékletben megjelölt időponttól tilos az 1. cikkben említett állomány halászata. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2022/109 rendelete (2022. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról (HL L 21., 2022.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Tagállam | Európai Unió (minden tagállam) |
| Állomány | GHL/1N2AB. |
| Faj | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Övezet | Az 1 és 2 övezet norvég vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2022. június 20. |

Szám

03/TQ109

Tagállam

Európai Unió (minden tagállam)

Állomány

GHL/1N2AB.

Faj

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Övezet

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

A tilalom bevezetésének napja

2022. június 20.

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1216 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 8.)

a közös agrárpolitika keretében alkalmazandó bizonyos adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kapcsán a 2022-es év tekintetében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől való eltérésről, valamint az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére, valamint 18. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikkére, 11. cikke (3) bekezdésére és 14. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány és a tagállamok által annak kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében valamennyi tagállamban adminisztratív nehézségekbe ütközött a helyszíni ellenőrzések tervezése és kellő számban, illetve időben történő elvégzése. Ezek a nehézségek azzal a kockázattal járnak, hogy késleltetik az ellenőrzések elvégzését és azt követően a támogatás kifizetését. Ugyanakkor a mezőgazdasági termelőkre érzékenyen hatnak a világjárvány által kiváltott gazdasági zavarok, és emiatt anyagi gondokkal, illetve likviditási problémákkal küzdenek. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány és a tagállamok által annak kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében valamennyi tagállamban adminisztratív nehézségekbe ütközött a helyszíni ellenőrzések tervezése és kellő számban, illetve időben történő elvégzése. Ezek a nehézségek azzal a kockázattal járnak, hogy késleltetik az ellenőrzések elvégzését és azt követően a támogatás kifizetését. Ugyanakkor a mezőgazdasági termelőkre érzékenyen hatnak a világjárvány által kiváltott gazdasági zavarok, és emiatt anyagi gondokkal, illetve likviditási problémákkal küzdenek.

| (2) | A körülmények példátlan voltára tekintettel a Bizottság elfogadta az (EU) 2020/532 (4) és az (EU) 2021/725 (5) bizottsági végrehajtási rendeletet azzal a céllal, hogy a közös agrárpolitika keretében elvégzendő egyes adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre alkalmazandó különböző végrehajtási rendeletektől való, az ellenőrzések időzítését és számát érintő eltérések révén enyhítsen ezeken a nehézségeken. Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány elhúzódása miatt ezek a nehézségek 2022-ben is fennmaradtak, helyénvaló hasonló intézkedéseket előírni a 2022-es évre is. |
| --- | --- |

(2)

A körülmények példátlan voltára tekintettel a Bizottság elfogadta az (EU) 2020/532 (4) és az (EU) 2021/725 (5) bizottsági végrehajtási rendeletet azzal a céllal, hogy a közös agrárpolitika keretében elvégzendő egyes adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre alkalmazandó különböző végrehajtási rendeletektől való, az ellenőrzések időzítését és számát érintő eltérések révén enyhítsen ezeken a nehézségeken. Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány elhúzódása miatt ezek a nehézségek 2022-ben is fennmaradtak, helyénvaló hasonló intézkedéseket előírni a 2022-es évre is.

| (3) | A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) rendelkezik többek között a helyszíni ellenőrzések időzítéséről és az integrált rendszer keretébe tartozó egyes helyszíni ellenőrzések arányáról, egyebek mellett az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek esetében. Ezenfelül az említett rendelet szabályokat ír elő a támogathatósági feltételek, az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelmekkel vagy kifizetési kérelmekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és más kötelezettségek helyszíni ellenőrzésére, a nem területalapú és az állattartáshoz nem kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzéséi arányára és a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések minimális arányára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) rendelkezik többek között a helyszíni ellenőrzések időzítéséről és az integrált rendszer keretébe tartozó egyes helyszíni ellenőrzések arányáról, egyebek mellett az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek esetében. Ezenfelül az említett rendelet szabályokat ír elő a támogathatósági feltételek, az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelmekkel vagy kifizetési kérelmekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és más kötelezettségek helyszíni ellenőrzésére, a nem területalapú és az állattartáshoz nem kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzéséi arányára és a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések minimális arányára vonatkozóan.

| (4) | A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (4) bekezdése, 48. cikkének (5) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, 52. cikkének (1) bekezdése, 60. cikkének (2) bekezdése és 71. cikkének (3) bekezdése meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket az illetékes hatóságnak az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések elvégzése során be kell tartania. A Covid19-világjárvány nyomán kialakult körülményekre tekintettel helyénvaló ösztönözni a távérzékelés, valamint bizonyos új technológiák (pilóta nélküli légijármű-rendszerek, földrajzi koordinátákkal ellátott fényképek, az EGNOS és Galileo rendszerekhez kapcsolt GNSS-vevők, Kopernikusz Sentinel műholdak általi adatgyűjtés) és más releváns igazoló dokumentumok használatát az érintett támogatási rendszerekhez vagy támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogathatósági feltételeknek, kötelezettségvállalásoknak vagy kötelezettségeknek való megfelelés, illetve a kölcsönös megfeleltetési követelmények és előírások betartásának ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (4) bekezdése, 48. cikkének (5) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, 52. cikkének (1) bekezdése, 60. cikkének (2) bekezdése és 71. cikkének (3) bekezdése meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket az illetékes hatóságnak az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések elvégzése során be kell tartania. A Covid19-világjárvány nyomán kialakult körülményekre tekintettel helyénvaló ösztönözni a távérzékelés, valamint bizonyos új technológiák (pilóta nélküli légijármű-rendszerek, földrajzi koordinátákkal ellátott fényképek, az EGNOS és Galileo rendszerekhez kapcsolt GNSS-vevők, Kopernikusz Sentinel műholdak általi adatgyűjtés) és más releváns igazoló dokumentumok használatát az érintett támogatási rendszerekhez vagy támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogathatósági feltételeknek, kötelezettségvállalásoknak vagy kötelezettségeknek való megfelelés, illetve a kölcsönös megfeleltetési követelmények és előírások betartásának ellenőrzése érdekében.

| (5) | A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 26. cikkének (4) bekezdése és 42. cikkének (1) bekezdése meghatározza a valamennyi támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség betartásának helyszíni ellenőrzésére vonatkozó szabályokat, amelyek értelmében az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan állatra, amelyre vonatkozóan az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtottak be. A jelenlegi helyzetet figyelembe véve indokolt úgy rendelkezni, hogy amennyiben a tagállamoknak nem áll módjukban az említett rendelkezésnek megfelelően elvégezni a helyszíni ellenőrzéseket, és alternatív bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, dönthetnek úgy, hogy a 2022-es igénylési évre vagy a 2022-es naptári évre vonatkozó ilyen ellenőrzéseket az év bármely más szakaszában végzik el, feltéve, hogy azok így is lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését. |
| --- | --- |

(5)

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 26. cikkének (4) bekezdése és 42. cikkének (1) bekezdése meghatározza a valamennyi támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség betartásának helyszíni ellenőrzésére vonatkozó szabályokat, amelyek értelmében az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan állatra, amelyre vonatkozóan az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtottak be. A jelenlegi helyzetet figyelembe véve indokolt úgy rendelkezni, hogy amennyiben a tagállamoknak nem áll módjukban az említett rendelkezésnek megfelelően elvégezni a helyszíni ellenőrzéseket, és alternatív bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, dönthetnek úgy, hogy a 2022-es igénylési évre vagy a 2022-es naptári évre vonatkozó ilyen ellenőrzéseket az év bármely más szakaszában végzik el, feltéve, hogy azok így is lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését.

| (6) | Az 1306/2013/EU rendelet szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek, valamint az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszereket vagy támogatási intézkedéseket érintő kötelezettségek némelyikének teljesítése meghatározott, külön időzítést tesz szükségessé, és következésképpen helyszíni ellenőrzésüket is csak bizonyos időpontokban lehet elvégezni. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett tagállami intézkedések befolyásolják a megkövetelt helyszíni ellenőrzések pontos és a kötelezettségvállalásoknak megfelelő időkereteken belüli elvégzésének lehetőségét. Egyes típusú ellenőrzések esetében előfordulhat, hogy a gazdaságban tett látogatásokat nem lehet az új technológiákkal végzett ellenőrzésekkel kiváltani. Ezért egyes, 2022-ben esedékes ellenőrzések kapcsán el kell térni a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 30–33., 40a., 50. és 52. cikkétől, valamint 68. cikkének (1) bekezdésétől, és csökkenteni kell a helyszíni ellenőrzések minimális arányát a területalapú és az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések, az integrált igazgatási és kontrollrendszeren kívüli vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek szokásos ellenőrzési arányához képest. |
| --- | --- |

(6)

Az 1306/2013/EU rendelet szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek, valamint az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszereket vagy támogatási intézkedéseket érintő kötelezettségek némelyikének teljesítése meghatározott, külön időzítést tesz szükségessé, és következésképpen helyszíni ellenőrzésüket is csak bizonyos időpontokban lehet elvégezni. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett tagállami intézkedések befolyásolják a megkövetelt helyszíni ellenőrzések pontos és a kötelezettségvállalásoknak megfelelő időkereteken belüli elvégzésének lehetőségét. Egyes típusú ellenőrzések esetében előfordulhat, hogy a gazdaságban tett látogatásokat nem lehet az új technológiákkal végzett ellenőrzésekkel kiváltani. Ezért egyes, 2022-ben esedékes ellenőrzések kapcsán el kell térni a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 30–33., 40a., 50. és 52. cikkétől, valamint 68. cikkének (1) bekezdésétől, és csökkenteni kell a helyszíni ellenőrzések minimális arányát a területalapú és az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések, az integrált igazgatási és kontrollrendszeren kívüli vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek szokásos ellenőrzési arányához képest.

| (7) | Az előző évben elvégzett ellenőrzések során feltárt jelentős meg nem felelések miatt, valamint az ellenőrzések megelőzőhatékonyságának fenntartása érdekében a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkében, 50. cikkének (5) bekezdésében és 68. cikkének (4) bekezdésében előírt ellenőrzési arányok növelésének kötelezettségét fenn kell tartani a 2022-es igénylési évre vonatkozóan. A 2021-es helyszíni ellenőrzések során feltárt jelentős meg nem felelések miatt a 2022-es évre vonatkozóan növelni kell a helyszíni ellenőrzések szintjét. Ezért azon tagállamoknak, amelyek e rendelet 35. cikkének, 50. cikke (5) bekezdésének vagy 68. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában kötelesek növelni az ellenőrzési arányt a 2022-es igénylési évben, és úgy határoznak, hogy az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányokat alkalmazzák, ezeket a megnövelt arányokat az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányokon felül alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(7)

Az előző évben elvégzett ellenőrzések során feltárt jelentős meg nem felelések miatt, valamint az ellenőrzések megelőzőhatékonyságának fenntartása érdekében a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkében, 50. cikkének (5) bekezdésében és 68. cikkének (4) bekezdésében előírt ellenőrzési arányok növelésének kötelezettségét fenn kell tartani a 2022-es igénylési évre vonatkozóan. A 2021-es helyszíni ellenőrzések során feltárt jelentős meg nem felelések miatt a 2022-es évre vonatkozóan növelni kell a helyszíni ellenőrzések szintjét. Ezért azon tagállamoknak, amelyek e rendelet 35. cikkének, 50. cikke (5) bekezdésének vagy 68. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában kötelesek növelni az ellenőrzési arányt a 2022-es igénylési évben, és úgy határoznak, hogy az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányokat alkalmazzák, ezeket a megnövelt arányokat az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányokon felül alkalmazniuk kell.

| (8) | A 180/2014/EU (8) és a 181/2014/EU (9) bizottsági végrehajtási rendelet meghatározza az Unió legkülső régióiban és a kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott egyedi mezőgazdasági intézkedések ellenőrzései tekintetében alkalmazandó ellenőrzési arányokat. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében, amelyek az Unió legkülső régióit és a kisebb égei-tengeri szigeteket is érintik, helyénvaló eltérni az említett rendeletektől, és a 2022-es év tekintetében kiterjeszteni az új technológiák alternatív bizonyítékforrásként való használatának lehetőségét, illetve kiigazítani a helyszíni ellenőrzések ellenőrzési arányait. Mindazonáltal a 180/2014/EU és a 181/2014/EU végrehajtási rendelet szerinti ellenőrzések megelőző hatásának megőrzése érdekében fenn kell tartani az ellenőrzési arány növelésére vonatkozó, az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdése szerinti kötelezettséget. Ezért azon tagállamoknak, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 59. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában kötelesek növelni az ellenőrzési arányt a 2022-es igénylési évben, és úgy kell határozniuk, hogy az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányok alkalmazása mellett döntenek, ezeket a megnövelt arányokat a csökkentett ellenőrzési arányokon felül kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(8)

A 180/2014/EU (8) és a 181/2014/EU (9) bizottsági végrehajtási rendelet meghatározza az Unió legkülső régióiban és a kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott egyedi mezőgazdasági intézkedések ellenőrzései tekintetében alkalmazandó ellenőrzési arányokat. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében, amelyek az Unió legkülső régióit és a kisebb égei-tengeri szigeteket is érintik, helyénvaló eltérni az említett rendeletektől, és a 2022-es év tekintetében kiterjeszteni az új technológiák alternatív bizonyítékforrásként való használatának lehetőségét, illetve kiigazítani a helyszíni ellenőrzések ellenőrzési arányait. Mindazonáltal a 180/2014/EU és a 181/2014/EU végrehajtási rendelet szerinti ellenőrzések megelőző hatásának megőrzése érdekében fenn kell tartani az ellenőrzési arány növelésére vonatkozó, az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdése szerinti kötelezettséget. Ezért azon tagállamoknak, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 59. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában kötelesek növelni az ellenőrzési arányt a 2022-es igénylési évben, és úgy kell határozniuk, hogy az e rendeletben előírt csökkentett ellenőrzési arányok alkalmazása mellett döntenek, ezeket a megnövelt arányokat a csökkentett ellenőrzési arányokon felül kell alkalmazniuk.

| (9) | Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (10) 24. cikke értelmében a tagállamoknak az elismerési követelmények betartásának vizsgálata céljából – többek között helyszíni – ellenőrzéseket kell végezniük a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezeteknél vagy azok társulásainál. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében indokolt úgy rendelkezni, hogy az elismerési kritériumokra vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket a 2022-es évben nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (10) 24. cikke értelmében a tagállamoknak az elismerési követelmények betartásának vizsgálata céljából – többek között helyszíni – ellenőrzéseket kell végezniük a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezeteknél vagy azok társulásainál. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében indokolt úgy rendelkezni, hogy az elismerési kritériumokra vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket a 2022-es évben nem kell alkalmazni.

| (10) | Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a helyszíni ellenőrzések minden évben az igényelt támogatások teljes összegének legalább 30 %-át képviselő mintát érintenek. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében előfordulhat, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelményeknek, ezért a 2022-es év tekintetében indokolt lehetővé tenni alacsonyabb ellenőrzési arány alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a helyszíni ellenőrzések minden évben az igényelt támogatások teljes összegének legalább 30 %-át képviselő mintát érintenek. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében előfordulhat, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelményeknek, ezért a 2022-es év tekintetében indokolt lehetővé tenni alacsonyabb ellenőrzési arány alkalmazását.

| (11) | Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (7) bekezdése értelmében a rendelet 27. cikke (2) bekezdésében említett mintába tartozó termelői szervezetek tagjainak önálló gazdaságaiban végrehajtott tevékenységek vizsgálata érdekében legalább egyszer szemlét kell tartani. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében előfordulhat, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelményeknek, ezért a 2022-es év tekintetében rájuk nem alkalmazandók a termelői szervezetek egyéni gazdaságaiban tett látogatások gyakoriságára vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (7) bekezdése értelmében a rendelet 27. cikke (2) bekezdésében említett mintába tartozó termelői szervezetek tagjainak önálló gazdaságaiban végrehajtott tevékenységek vizsgálata érdekében legalább egyszer szemlét kell tartani. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében előfordulhat, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelményeknek, ezért a 2022-es év tekintetében rájuk nem alkalmazandók a termelői szervezetek egyéni gazdaságaiban tett látogatások gyakoriságára vonatkozó követelmények.

| (12) | Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikkének (2) bekezdése a kivonási műveletek elsőfokú ellenőrzése kapcsán úgy rendelkezik, hogy a forgalomból kivont termékek mennyiségének 100 %-át ellenőrizni kell, eltekintve az ingyenes szétosztásra szánt termékek esetétől, melynek kapcsán a rendelet 29. cikkének (3) bekezdése alapján kisebb arányú ellenőrzés is végezhető, de az egyes termelői szervezetek vonatkozásában ellenőrizni kell legalább az adott gazdasági évben ingyenesen szétosztott mennyiségek 10 %-át. A COVID-19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében elképzelhető, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelménynek, ezért a 2022-as év tekintetében indokolt lehetővé tenni alacsonyabb ellenőrzési arány alkalmazását, de az egyes termelői szervezetek vonatkozásában minden forgalomból kivont termék esetében, annak rendeltetésétől függetlenül ellenőrizni kell az adott gazdasági évben érintett mennyiségek legalább 10 %-át. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikkének (2) bekezdése a kivonási műveletek elsőfokú ellenőrzése kapcsán úgy rendelkezik, hogy a forgalomból kivont termékek mennyiségének 100 %-át ellenőrizni kell, eltekintve az ingyenes szétosztásra szánt termékek esetétől, melynek kapcsán a rendelet 29. cikkének (3) bekezdése alapján kisebb arányú ellenőrzés is végezhető, de az egyes termelői szervezetek vonatkozásában ellenőrizni kell legalább az adott gazdasági évben ingyenesen szétosztott mennyiségek 10 %-át. A COVID-19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében elképzelhető, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelménynek, ezért a 2022-as év tekintetében indokolt lehetővé tenni alacsonyabb ellenőrzési arány alkalmazását, de az egyes termelői szervezetek vonatkozásában minden forgalomból kivont termék esetében, annak rendeltetésétől függetlenül ellenőrizni kell az adott gazdasági évben érintett mennyiségek legalább 10 %-át.

| (13) | Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet 30. cikkének (3) bekezdése értelmében minden ellenőrzés a termelői szervezet által a gazdasági évben kivont mennyiségek legalább 5 %-át kitevő mintára terjed ki. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében elképzelhető, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelménynek, ezért a 2022-es év tekintetében indokolt lehetővé tenni, hogy a termelői szervezet által a 2020-as gazdasági évben a forgalomból kivont termék mennyiségének legalább 3 %-át kitevő mintát alkalmazzanak az ellenőrzésekhez. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet 30. cikkének (3) bekezdése értelmében minden ellenőrzés a termelői szervezet által a gazdasági évben kivont mennyiségek legalább 5 %-át kitevő mintára terjed ki. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében elképzelhető, hogy a tagállamok nem tudnak eleget tenni e követelménynek, ezért a 2022-es év tekintetében indokolt lehetővé tenni, hogy a termelői szervezet által a 2020-as gazdasági évben a forgalomból kivont termék mennyiségének legalább 3 %-át kitevő mintát alkalmazzanak az ellenőrzésekhez.

| (14) | A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok számára 2022-ben is gyakorlatban nehéz lesz az éves támogatási kérelmek, a kivonási műveletek (első- és másodfokú ellenőrzés), a zöldszüret és a be nem takarítás ellenőrzése céljából elvégezni az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) és (7) bekezdésében, 29. cikkének (2) bekezdésében, 30. cikkének (3) bekezdésében, valamint 31. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt ellenőrzéseket. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy meghatározzanak a helyszíni ellenőrzésekkel egyenértékű ellenőrzési módszereket, például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképek, dátummal ellátott fényképek vagy drónfelvételek, adminisztratív ellenőrzések, vagy a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciák alkalmazásával. |
| --- | --- |

(14)

A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok számára 2022-ben is gyakorlatban nehéz lesz az éves támogatási kérelmek, a kivonási műveletek (első- és másodfokú ellenőrzés), a zöldszüret és a be nem takarítás ellenőrzése céljából elvégezni az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) és (7) bekezdésében, 29. cikkének (2) bekezdésében, 30. cikkének (3) bekezdésében, valamint 31. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt ellenőrzéseket. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy meghatározzanak a helyszíni ellenőrzésekkel egyenértékű ellenőrzési módszereket, például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképek, dátummal ellátott fényképek vagy drónfelvételek, adminisztratív ellenőrzések, vagy a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciák alkalmazásával.

| (15) | A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok számára 2022-ben is gyakorlatban nehéz lesz az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 45–52. cikke alapján támogatott műveletek szisztematikus és mintaalapú helyszíni ellenőrzése. Ezért lehetővé kellett tenni az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet (12) 32. cikkének (1) és 42. cikkének (3) bekezdésétől való eltérést – ahogy azt 2020-as és 2021-es pénzügyi év tekintetében már bevezették – és ezt az eltérést kifejezetten a 2022-es év tekintetében is fenn kell tartani, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy meghatározzanak a szisztematikus helyszíni ellenőrzésekkel egyenértékű ellenőrzési módszereket, úgymint dátummal ellátott fényképek vagy drónfelvételek, adminisztratív ellenőrzések, a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciák, amelyek révén a kifizetések folyósítása előtt garantálható a borágazati támogatási programokra vonatkozó jogszabályok betartása. |
| --- | --- |

(15)

A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok számára 2022-ben is gyakorlatban nehéz lesz az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 45–52. cikke alapján támogatott műveletek szisztematikus és mintaalapú helyszíni ellenőrzése. Ezért lehetővé kellett tenni az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet (12) 32. cikkének (1) és 42. cikkének (3) bekezdésétől való eltérést – ahogy azt 2020-as és 2021-es pénzügyi év tekintetében már bevezették – és ezt az eltérést kifejezetten a 2022-es év tekintetében is fenn kell tartani, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy meghatározzanak a szisztematikus helyszíni ellenőrzésekkel egyenértékű ellenőrzési módszereket, úgymint dátummal ellátott fényképek vagy drónfelvételek, adminisztratív ellenőrzések, a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciák, amelyek révén a kifizetések folyósítása előtt garantálható a borágazati támogatási programokra vonatkozó jogszabályok betartása.

| (16) | Emellett a tagállamok számára a 2022-es pénzügyi év tekintetében gyakorlatban nehéz lesz az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében előírt határidőn belül elvégezni az 1308/2013/EU rendelet 47. cikke alapján támogatható zöldszüreti műveletek szisztematikus helyszíni ellenőrzését. Ezért eltérést kell biztosítani az ellenőrzések elvégzésének 2022. szeptember 15-ig való elhalasztása érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a tagállamok számára a 2022-es pénzügyi év tekintetében gyakorlatban nehéz lesz az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében előírt határidőn belül elvégezni az 1308/2013/EU rendelet 47. cikke alapján támogatható zöldszüreti műveletek szisztematikus helyszíni ellenőrzését. Ezért eltérést kell biztosítani az ellenőrzések elvégzésének 2022. szeptember 15-ig való elhalasztása érdekében.

| (17) | Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (13) 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (14) 39. cikkében említett izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása céljából a szőlőültetvényekről szüret idején a friss szőlőből veendő minták számát. Amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések továbbra is akadályozzák a tagállamokat ezen ellenőrzések elvégzésében, lehetővé kell tenni a minták minimális számától való eltérést. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (13) 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (14) 39. cikkében említett izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása céljából a szőlőültetvényekről szüret idején a friss szőlőből veendő minták számát. Amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések továbbra is akadályozzák a tagállamokat ezen ellenőrzések elvégzésében, lehetővé kell tenni a minták minimális számától való eltérést.

| (18) | Az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja arra kötelezi a tagállamokat, hogy minden évben helyszíni ellenőrzéseket végezzenek a szőlőkataszterben azonosított szőlőtermelők legalább 5 %-ánál. Mivel a Covid19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések több bortermelő tagállamban továbbra is jelentősen megnehezítik az ilyen ellenőrzések elvégzését, a százalékos arányt a 2022-es év tekintetében indokolt csökkenteni. Ugyanezen okból a tagállamok számára lehetővé kell tenni az említett rendelet 31. cikke (2) bekezdésének c) pontjában előírt szisztematikus helyszíni ellenőrzések ideiglenes felfüggesztését a 2022-es évben azokon a szőlővel betelepített területeken, amelyek egyetlen szőlőtermelőre vonatkozó aktában sem szerepelnek. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja arra kötelezi a tagállamokat, hogy minden évben helyszíni ellenőrzéseket végezzenek a szőlőkataszterben azonosított szőlőtermelők legalább 5 %-ánál. Mivel a Covid19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések több bortermelő tagállamban továbbra is jelentősen megnehezítik az ilyen ellenőrzések elvégzését, a százalékos arányt a 2022-es év tekintetében indokolt csökkenteni. Ugyanezen okból a tagállamok számára lehetővé kell tenni az említett rendelet 31. cikke (2) bekezdésének c) pontjában előírt szisztematikus helyszíni ellenőrzések ideiglenes felfüggesztését a 2022-es évben azokon a szőlővel betelepített területeken, amelyek egyetlen szőlőtermelőre vonatkozó aktában sem szerepelnek.

| (19) | A 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (15) szabályokat állapít meg az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében az uniós támogatási feltételek betartására irányuló helyszíni ellenőrzésekre vonatkozóan. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések megnehezíthetik a rendelet 6. cikkében előírt helyszíni ellenőrzések elvégzését. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára, lehetővé téve, hogy a 2022-es naptári évben a helyszíni ellenőrzések helyett alternatív ellenőrzési módokat alkalmazhassanak. |
| --- | --- |

(19)

A 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (15) szabályokat állapít meg az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében az uniós támogatási feltételek betartására irányuló helyszíni ellenőrzésekre vonatkozóan. A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések megnehezíthetik a rendelet 6. cikkében előírt helyszíni ellenőrzések elvégzését. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára, lehetővé téve, hogy a 2022-es naptári évben a helyszíni ellenőrzések helyett alternatív ellenőrzési módokat alkalmazhassanak.

| (20) | Az (EU) 2015/1368 bizottsági végrehajtási rendelet (16) a méhészeti ágazatban nyújtott támogatások tekintetében meghatározza a nemzeti méhészeti programok megfelelő végrehajtásának, a ténylegesen felmerült kiadásoknak és a méhészek által bejelentett méhkaptárak számának nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Az említett rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy sor kerüljön a méhészeti programjaik keretében támogatást kérelmezők legalább 5 %-ának helyszíni ellenőrzésére. Azonban a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések megnehezíthetik az előírt arány eléréséhez szükséges számú helyszíni ellenőrzés elvégzését. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára és eltérést engedélyezni e követelménytől. Ez az eltérés mindazonáltal nem eredményezheti a jogosulatlan kifizetések kockázatának növekedését. Ezért a helyszíni ellenőrzések helyett lehetőség szerint adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2015/1368 bizottsági végrehajtási rendelet (16) a méhészeti ágazatban nyújtott támogatások tekintetében meghatározza a nemzeti méhészeti programok megfelelő végrehajtásának, a ténylegesen felmerült kiadásoknak és a méhészek által bejelentett méhkaptárak számának nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Az említett rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy sor kerüljön a méhészeti programjaik keretében támogatást kérelmezők legalább 5 %-ának helyszíni ellenőrzésére. Azonban a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések megnehezíthetik az előírt arány eléréséhez szükséges számú helyszíni ellenőrzés elvégzését. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára és eltérést engedélyezni e követelménytől. Ez az eltérés mindazonáltal nem eredményezheti a jogosulatlan kifizetések kockázatának növekedését. Ezért a helyszíni ellenőrzések helyett lehetőség szerint adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni.

| (21) | Az ellenőrzési arányok növelésére vonatkozóan az elmúlt két évben a tagállamoknak felkínált korábbi rugalmassági lehetőségek miatt fontos az eredeti szabály visszaállítása – amely jelentős elrettentő hatást kelt –, valamint annak az évnek a tisztázása, amelyet az ellenőrzési arány növelésének meghatározásakor a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkével, 50. cikkének (5) bekezdésével és 68. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni. Tekintettel a meg nem felelések feltárását követően a tagállamok ellenőrzési eljárásaiban végrehajtott lehetséges változtatásokra, a 2019-es igénylési évre vonatkozó ellenőrzések során feltárt meg nem felelésekre vonatkozó korrekciós mechanizmusok alkalmazása nem tekinthető megfelelőnek, és a legutóbbi évet kell figyelembe venni. Ezért az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet 3., 5. és 6. cikkét módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

Az ellenőrzési arányok növelésére vonatkozóan az elmúlt két évben a tagállamoknak felkínált korábbi rugalmassági lehetőségek miatt fontos az eredeti szabály visszaállítása – amely jelentős elrettentő hatást kelt –, valamint annak az évnek a tisztázása, amelyet az ellenőrzési arány növelésének meghatározásakor a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkével, 50. cikkének (5) bekezdésével és 68. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni. Tekintettel a meg nem felelések feltárását követően a tagállamok ellenőrzési eljárásaiban végrehajtott lehetséges változtatásokra, a 2019-es igénylési évre vonatkozó ellenőrzések során feltárt meg nem felelésekre vonatkozó korrekciós mechanizmusok alkalmazása nem tekinthető megfelelőnek, és a legutóbbi évet kell figyelembe venni. Ezért az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet 3., 5. és 6. cikkét módosítani kell.

| (22) | Az e rendelet értelmében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől biztosított eltérések várhatóan elkerülhetővé teszik a tagállamok számára az ellenőrzési intézkedések végrehajtásának és a támogatás iránti kérelmek feldolgozásának, és ezáltal a mezőgazdasági termelők részére a 2022-es év tekintetében nyújtandó kifizetések teljesítésének késedelmét. Fontos biztosítani, hogy az eltérések ne veszélyeztessék a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy a megbízhatóság megfelelő szintjére vonatkozó követelményt. Ennek megfelelően az eltérésekkel élő tagállamok felelőssége meghozni minden olyan intézkedést, amely a túlfizetések elkerüléséhez, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaköveteléséhez szükséges. Ezenfelül a 2022-es és a 2023-es pénzügyi év tekintetében az 1306/2013/EU rendelet 7. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerinti vezetői nyilatkozat hatályát ki kell terjeszteni az említett eltérések alkalmazására. |
| --- | --- |

(22)

Az e rendelet értelmében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől biztosított eltérések várhatóan elkerülhetővé teszik a tagállamok számára az ellenőrzési intézkedések végrehajtásának és a támogatás iránti kérelmek feldolgozásának, és ezáltal a mezőgazdasági termelők részére a 2022-es év tekintetében nyújtandó kifizetések teljesítésének késedelmét. Fontos biztosítani, hogy az eltérések ne veszélyeztessék a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy a megbízhatóság megfelelő szintjére vonatkozó követelményt. Ennek megfelelően az eltérésekkel élő tagállamok felelőssége meghozni minden olyan intézkedést, amely a túlfizetések elkerüléséhez, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaköveteléséhez szükséges. Ezenfelül a 2022-es és a 2023-es pénzügyi év tekintetében az 1306/2013/EU rendelet 7. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerinti vezetői nyilatkozat hatályát ki kell terjeszteni az említett eltérések alkalmazására.

| (23) | Az e rendeletben előírt azon intézkedések zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tagállamok – a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések betartása mellett – megszervezzék ellenőrző tevékenységeiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie, valamint visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni annak érdekében, hogy a tagállamok a tervezett módosításokat már a vonatkozó ellenőrzési kampányok kezdetétől végrehajthassák: az I. és II. fejezetben, valamint a III. fejezet 3. és 4. szakaszában foglalt intézkedéseket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, ami az integrált igazgatási és kontrollrendszerben az igénylési évnek, illetve a nem területalapú és nem állattartáshoz kapcsolódó vidékfejlesztési támogatási intézkedések és a borágazati intézkedések esetében a naptári évnek felel meg; a III. fejezet 1. és 2. szakaszában foglalt intézkedéseket 2021. október 16-tól kell alkalmazni, ami a pénzügyi évnek felel meg, a III. fejezet 5. szakaszában foglalt intézkedéseket pedig 2021. augusztus 1-jétől kell alkalmazni, ami a méhészeti évnek felel meg. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt azon intézkedések zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tagállamok – a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések betartása mellett – megszervezzék ellenőrző tevékenységeiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie, valamint visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni annak érdekében, hogy a tagállamok a tervezett módosításokat már a vonatkozó ellenőrzési kampányok kezdetétől végrehajthassák: az I. és II. fejezetben, valamint a III. fejezet 3. és 4. szakaszában foglalt intézkedéseket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, ami az integrált igazgatási és kontrollrendszerben az igénylési évnek, illetve a nem területalapú és nem állattartáshoz kapcsolódó vidékfejlesztési támogatási intézkedések és a borágazati intézkedések esetében a naptári évnek felel meg; a III. fejezet 1. és 2. szakaszában foglalt intézkedéseket 2021. október 16-tól kell alkalmazni, ami a pénzügyi évnek felel meg, a III. fejezet 5. szakaszában foglalt intézkedéseket pedig 2021. augusztus 1-jétől kell alkalmazni, ami a méhészeti évnek felel meg.

| (24) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága, a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság, a Vidékfejlesztési Bizottság és a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága, a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság, a Vidékfejlesztési Bizottság és a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Eltérések a 809/2014/EU rendelettől

1. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (4) bekezdésétől, 48. cikkének (5) bekezdésétől, 49. cikkének (1) bekezdésétől, 52. cikkének (1) bekezdésétől, 60. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésétől és 71. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedésekre tekintettel a 2022-es igénylési évre vagy a 2022-es naptári évre vonatkozó ellenőrzések tekintetében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az említett rendelet szerinti fizikai ellenőrzések, nevezetesen a helyszíni szemlék és egyéb helyszíni ellenőrzések helyett kizárólag az ortofotók (műholdas képek vagy légi felvételek) elemzésére, az új technológiákra, például a földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekre vagy pedig egyéb releváns bizonyítékokra, köztük az illetékes hatóság kérésére a kedvezményezett által bemutatott igazoló dokumentumokra támaszkodnak, amelyek alapján az illetékes hatóság kielégítő módon le tudja vonni végleges következtetéseit.

Amennyiben a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 48. cikkének (5) bekezdése szerinti, a támogatott tevékenység vagy a beruházás helyszínén elvégzendő helyszíni szemlék nem helyettesíthetők megfelelő igazoló dokumentumokkal, a tagállamok a végső kifizetés után végzik el e szemléket.

2. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 26. cikkének (4) bekezdésétől és 42. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok nem tudnak az említett rendelkezésben előírt időkeretben helyszíni ellenőrzéseket végezni, és az alternatív módszerek, köztük az új technológiák alkalmazása nem alkalmas a szükséges bizonyítékok beszerzésére, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2022-es igénylési évre vagy a 2022-es naptári évre vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket az év bármely más szakaszában végzik el, feltéve, hogy azok még lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését.

3. cikk

(1)   Amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamoknak nem tudnak a 2022-es igénylési évben, illetve a 2022-es naptári évben helyszíni ellenőrzéseket végezni a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 30–33. cikkében, 40a. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában, 40a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, 50. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében, 52. cikkének (2) bekezdésében, 60. cikkének (2) bekezdésének harmadik albekezdésében, valamint 68. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2)–(10) bekezdésében foglalt szabályokat alkalmazzák.

(2)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 30. cikkétől eltérve a 2022-es igénylési évben az előírt minimális ellenőrzési arányok a következők:

| a) | az alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

a)

az alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| b) | az átcsoportosítással nyújtható támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

b)

az átcsoportosítással nyújtható támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| c) | a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

c)

a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| d) | a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

d)

a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| e) | a termeléstől függő önkéntes támogatás hatálya alá tartozó területalapú támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

e)

a termeléstől függő önkéntes támogatás hatálya alá tartozó területalapú támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| f) | a mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

f)

a mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| g) | a kendertermelésre bejelentett területek 10 %-a; |
| --- | --- |

g)

a kendertermelésre bejelentett területek 10 %-a;

| h) | a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a. |
| --- | --- |

h)

a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a.

Azok a tagállamok, amelyek a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 36. cikke alapján korábban már úgy döntöttek, hogy egyes programok esetében az ellenőrzési arányt 3 %-ra csökkentik, az érintett programok tekintetében az e bekezdésben meghatározott százalékos arányokat tovább csökkenthetik 1 %-ra. Azok a tagállamok, amelyek az említett rendelet 36. cikkének (6) bekezdésével összhangban előzetes jóváhagyási rendszert vezettek be a kendertermesztés tekintetében, nem csökkenthetik tovább az ellenőrzési arányt 10 % alá.

(3)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 31. cikkétől eltérve a 2022-es igénylési évben az előírt minimális ellenőrzési arányok a következők:

| a) | az összes olyan kedvezményezett 3 %-a, aki köteles alkalmazni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat; |
| --- | --- |

a)

az összes olyan kedvezményezett 3 %-a, aki köteles alkalmazni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat;

| b) | az alábbiak 1 %-a:






  i. | vagy a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkoznak az említett rendelet 45. cikkében előírt kötelezettségek; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiak 1 %-a:

i.

vagy a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkoznak az említett rendelet 45. cikkében előírt kötelezettségek;

| ii. | vagy – azon évek vonatkozásában, amelyekben a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 44. cikke nem alkalmazandó valamely tagállamban – a környezetbarátabbá válást előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkozik az említett rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében előírt kötelezettség; |
| --- | --- |

ii.

vagy – azon évek vonatkozásában, amelyekben a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 44. cikke nem alkalmazandó valamely tagállamban – a környezetbarátabbá válást előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkozik az említett rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében előírt kötelezettség;

| c) | a környezetbarátabbá válást ösztönző gyakorlatok alkalmazására kötelezett összes olyan kedvezményezett 3 %-a, aki részt vesz az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerekben. |
| --- | --- |

c)

a környezetbarátabbá válást ösztönző gyakorlatok alkalmazására kötelezett összes olyan kedvezményezett 3 %-a, aki részt vesz az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerekben.

Az a) pont első albekezdésében említett ellenőrzési aránynak ugyanakkor le kell fednie az összes olyan kedvezményezett legalább 3 %-át, aki a 92/43/EGK tanácsi irányelv (18) vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) hatálya alá tartozó területeken környezeti szempontból érzékeny, állandó gyepterületekkel, valamint az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett további érzékeny területekkel rendelkezik.

(4)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 32. cikkétől eltérve a 2022-es igénylési évben az előírt minimális ellenőrzési arányok a következők:

| a) | a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a; |
| --- | --- |

a)

a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 3 %-a;

| b) | a kollektív kérelmet benyújtó gazdálkodóközösségek 3 %-a. |
| --- | --- |

b)

a kollektív kérelmet benyújtó gazdálkodóközösségek 3 %-a.

Az első albekezdés a) pontjában említett ellenőrzési arányok tekintetében az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 28. és 29. cikkében előírt intézkedésekkel kapcsolatban az ellenőrzési aránynak egy-egy intézkedés szintjén el kell érnie legalább a 3 %-ot.

(5)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 33. cikkétől eltérve a 2022-es igénylési évben az előírt minimális ellenőrzési arányoknak el kell érniük az állattartáshoz kapcsolódó támogatást igénylő összes kedvezményezett legalább 3 %-át, az állatállomány legalább 3 %-ára kiterjedően.

(6)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 40a. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának első mondatától eltérve a támogathatósági kritériumokkal, kötelezettségvállalásokkal és egyéb kötelezettségekkel kapcsolatos ellenőrzéseket az érintett kedvezményezettek legalább 3 %-ánál kell elvégezni.

(7)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 40a. cikke (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a terület legalább 10 %-án ellenőrizni kell a kenderállomány tetrahidrokannabinol-tartalmát.

(8)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 50. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől, valamint 60. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésétől eltérve a 2022-es naptári évben az előírt minimális ellenőrzési arány 3 %.

(9)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 52. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2022-es naptári évben az utólagos ellenőrzések előírt minimális ellenőrzési aránya 0,6 %.

(10)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 68. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2022-es igénylési évben a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó minimális ellenőrzési arány 0,5 %.

II. FEJEZET

Eltérések az Unió legkülső régióira és a kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó egyedi intézkedésektől

1. SZAKASZ

Eltérések a 180/2014/EU végrehajtási rendelettől

4. cikk

(1)   A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 16. cikkének (2) bekezdésétől eltérve amennyiben a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok a legkülső régiókban nem tudnak az említett rendelkezésben meghatározott szabályokkal összhangban fizikai ellenőrzéseket végezni, a 2022-as évben dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok szerinti fizikai ellenőrzéseket szerveznek.

(2)   Az érintett legkülső régiókban a mezőgazdasági termékek behozatala, beléptetése, kivitele és szállítása tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzéseknek a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkével összhangban bemutatott engedélyek és bizonyítványok legalább 3 %-ára kiterjedő reprezentatív mintát le kell fedniük.

(3)   A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikkétől eltérve amennyiben a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében a tagállamok a legkülső régiókban nem tudnak az említett cikkben meghatározott szabályokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket végezni, a 2022-as év tekintetében dönthetnek úgy, hogy az e cikk (4) bekezdésében meghatározott szabályok szerinti helyszíni ellenőrzéseket szerveznek.

(4)   A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett kockázatelemzés alapján az illetékes hatóságoknak a támogatási kérelmek legalább 3 %-a esetében szúrópróbaszerű helyszíni ellenőrzéseket kell végezniük. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre nyújtott támogatás által érintett összegek legalább 3 %-át is le kell fednie.

(5)   A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 16. cikkének (2) bekezdésétől és 22. cikkétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések miatt a tagállamoknak nem áll módjukban a 2022-es évre az említett rendelkezésekben meghatározott szabályoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket végezni a legkülső régiók javára megállapított egyedi intézkedések tekintetében, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy:

| a) | a helyszíni ellenőrzések helyett új technológiákat – például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképeket, dátummal ellátott fényképeket vagy drónfelvételeket, a kedvezményezettekkel folytatott videokonferenciákat – alkalmaznak, vagy bármely olyan releváns igazoló dokumentumot felhasználnak, amely segítheti az intézkedések helyes végrehajtásának ellenőrzését; |
| --- | --- |

a)

a helyszíni ellenőrzések helyett új technológiákat – például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképeket, dátummal ellátott fényképeket vagy drónfelvételeket, a kedvezményezettekkel folytatott videokonferenciákat – alkalmaznak, vagy bármely olyan releváns igazoló dokumentumot felhasználnak, amely segítheti az intézkedések helyes végrehajtásának ellenőrzését;

| b) | az ellenőrzéseket az év bármely szakaszában, akár a végső kifizetés teljesítését követően végzik el, amennyiben azok még lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzéseket az év bármely szakaszában, akár a végső kifizetés teljesítését követően végzik el, amennyiben azok még lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését.

2. SZAKASZ

Eltérések a 181/2014/EU végrehajtási rendelettől

5. cikk

(1)   A 181/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (2) bekezdésétől eltérve amennyiben a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében Görögország nem tud az említett rendelkezésben meghatározott szabályokkal összhangban fizikai ellenőrzéseket végezni, a 2022-as évben dönthet úgy, hogy az e cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok szerinti fizikai ellenőrzéseket szervez.

(2)   A kisebb égei-tengeri szigeteken a mezőgazdasági termékek beléptetése tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzéseknek a 181/2014/EU végrehajtási rendelet 7. cikkével összhangban bemutatott bizonyítványok legalább 3 %-ára kiterjedő reprezentatív mintát le kell fedniük. A kisebb égei-tengeri szigeteken az említett rendelet 3. szakaszában előírtaknak megfelelően az export és a szállítás tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a tevékenységek legalább 3 %-ának megfelelő mintára terjednek ki, a Görögország által meghatározott kockázati profil alapján.

(3)   A 181/2014/EU végrehajtási rendelet 20. cikkétől eltérve amennyiben a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések következtében Görögország nem tud az említett rendelkezésben meghatározott szabályokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket végezni, a 2022-as évben dönthet úgy, hogy az e cikk (4) bekezdésében meghatározott szabályok szerinti helyszíni ellenőrzéseket szervez.

(4)   A 181/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett kockázatelemzés alapján az illetékes hatóságok az egyes fellépések vonatkozásában a támogatási kérelmek legalább 3 %-ára kiterjedő mintán helyszíni ellenőrzéseket végeznek. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre nyújtott támogatás által érintett összegek legalább 3 %-át is le kell fednie.

(5)   A 181/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (2) bekezdésétől és 20. cikkétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések miatt Görögországnak nem áll módjában a 2022-es évben az említett rendelkezésekben meghatározott szabályoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket végezni a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi intézkedések tekintetében, Görögország határozhat úgy, hogy az ellenőrzésért felelős hatóságok:

| a) | a helyszíni ellenőrzések helyett új technológiákat – például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképeket, dátummal ellátott fényképeket vagy drónfelvételeket, a kedvezményezettekkel folytatott videokonferenciákat – alkalmaznak, vagy bármely olyan releváns igazoló dokumentumot felhasználnak, amely segítheti az intézkedések helyes végrehajtásának ellenőrzését; |
| --- | --- |

a)

a helyszíni ellenőrzések helyett új technológiákat – például földrajzi koordinátákkal ellátott fényképeket, dátummal ellátott fényképeket vagy drónfelvételeket, a kedvezményezettekkel folytatott videokonferenciákat – alkalmaznak, vagy bármely olyan releváns igazoló dokumentumot felhasználnak, amely segítheti az intézkedések helyes végrehajtásának ellenőrzését;

| b) | az ellenőrzéseket az év bármely szakaszában, akár a végső kifizetés teljesítését követően végzik el, amennyiben azok még lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzéseket az év bármely szakaszában, akár a végső kifizetés teljesítését követően végzik el, amennyiben azok még lehetővé teszik a támogathatósági feltételek ellenőrzését.

III. FEJEZET

Eltérések a közös piacszervezést végrehajtó szabályoktól

1. SZAKASZ

Eltérések az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelettől

6. cikk

(1)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 24. cikkétől eltérve az elismerési követelményekre vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket a 2022-es évben nem kell alkalmazni.

(2)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2022-es évben az említett rendelet 27. cikkében előírt helyszíni ellenőrzéseknek a 2021-as évre igényelt összes támogatás legalább 10 %-ára kiterjedő mintát kell lefedniük.

(3)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (7) bekezdésétől eltérve azon szabály, amely szerint az említett rendelet 27. cikkének (2) bekezdése szerinti mintába tartozó termelői szervezet tagjainak önálló gazdaságaiban a végzett egyes tevékenységek végrehajtásának vizsgálata érdekében legalább egyszer szemlét kell tartani, nem alkalmazandó a 2022-es évben elvégzendő helyszíni ellenőrzésekre.

(4)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 29. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2022-es évben a tagállamok a forgalomból kivont termékek esetében, azok rendeltetésétől függetlenül az említett rendelkezésben előírtnál kisebb arányú ellenőrzést is végezhetnek, feltéve, hogy az egyes termelői szervezetek vonatkozásában ez nem kisebb, mint az adott gazdasági évben érintett mennyiségek 10 %-a.

(5)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 30. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a 2022-es évben minden ellenőrzésnek a termelői szervezet által a 2021-as gazdasági évben kivont mennyiségek legalább 3 %-ára kiterjedő mintát le kell fednie.

(6)   Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2) és (7), 29. cikkének (2), 30. cikkének (3), valamint 31. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések a 2022-es évben akadályozzák a tagállamokat az említett rendelkezéseknek megfelelő helyszíni ellenőrzések elvégzésében, a helyszíni ellenőrzések a tagállamok által meghatározandó egyéb ellenőrzésekkel – például dátummal ellátott fényképekkel vagy drónfelvételekkel, adminisztratív ellenőrzésekkel vagy a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciákkal – helyettesíthetők.

2. SZAKASZ

Eltérések az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelettől

7. cikk

(1)   Az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 32. cikkének (1) és 42. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések a 2022-es pénzügyi évben akadályozzák a tagállamokat az említett rendelkezéseknek megfelelő helyszíni ellenőrzések elvégzésében, ezen ellenőrzések a tagállamok által meghatározandó egyéb olyan típusú ellenőrzésekkel – például dátummal ellátott fényképekkel vagy drónfelvételekkel, adminisztratív ellenőrzésekkel vagy a kedvezményezettekkel folytatott videókonferenciákkal – helyettesíthetők, amelyek garantálják a borágazati támogatási programokra vonatkozó jogszabályok betartását.

(2)   Az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 43. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések a 2022-es pénzügyi évben akadályozzák a tagállamokat az említett rendelkezésnek megfelelő helyszíni ellenőrzések elvégzésében, a zöldszüreti műveletekre vonatkozó érintett ellenőrzéseket 2022. szeptember 15-ig kell elvégezni.

3. SZAKASZ

Eltérések az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelettől

8. cikk

(1)   Az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet 27. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések a 2022-es év szőlőszüreti időszakában megakadályozzák a tagállamokat az említett rendelet III. mellékletének II. részében meghatározott nagyságú mintának megfelelő mennyiségű friss szőlő begyűjtésében és feldolgozásában, a tagállamok eltérhetnek ettől a mintanagyságtól.

(2)   Az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontjától eltérve, amennyiben a 2022-es évben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések akadályozzák a tagállamokat az említett rendelkezésben előírt helyszíni ellenőrzések elvégzésében, a tagállamok a szőlőkataszterben azonosított valamennyi szőlőtermelő legalább 3 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket végeznek.

(3)   Az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet 31. cikke (2) bekezdésének c) pontjától eltérve a tagállamok a 2022-es évben ideiglenesen felfüggeszthetik az olyan szőlővel betelepített területeken végzett szisztematikus helyszíni ellenőrzéseket, amelyek egyetlen szőlőtermelőre vonatkozó aktában sem szerepelnek, amennyiben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések akadályozzák őket ezen ellenőrzések elvégzésében.

4. SZAKASZ

Eltérések a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől

9. cikk

A 615/2014/EU végrehajtási rendelet 6. cikkétől eltérve, amennyiben a 2022-es naptári évben a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések akadályozzák a tagállamokat a helyszíni ellenőrzések kellő időben történő elvégzésében, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a helyszíni ellenőrzéseket részben vagy egészben adminisztratív ellenőrzésekkel vagy releváns bizonyítékokkal – köztük földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel, videkonferencia-hívásokkal vagy egyéb elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesítik.

5. SZAKASZ

Eltérések az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől

10. cikk

Az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelet 8. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a 2022-es méhészeti évben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a méhészeti programjaik keretében támogatást kérelmezők esetében eltérnek a legalább 5 %-os helyszíni ellenőrzési küszöbértéktől, feltéve, hogy a tervezett helyszíni ellenőrzések helyett alternatív ellenőrzéseket végeznek fényképek bekérése, videokonferencia-hívások kezdeményezése vagy bármely más olyan ellenőrzési eszköz révén, amely a méhészeti programban foglalt intézkedések megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséhez felhasználható.

IV. FEJEZET

Az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet módosításai

11. cikk

Az (EU) 2021/725 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések esetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok 2021-es igénylési évben alkalmazandó megnövelését.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 35. cikkétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések esetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok 2021-es igénylési évben alkalmazandó megnövelését.”;

| b) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(10)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 50. cikke (5) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es naptári évben kellett volna alkalmazni.”; |
| --- | --- |

b)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 50. cikke (5) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (2)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es naptári évben kellett volna alkalmazni.”;

| c) | a (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(13)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 68. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok 2021-es igénylési évben alkalmazandó megnövelését.” |
| --- | --- |

c)

a (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(13)   A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 68. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok 2021-es igénylési évben alkalmazandó megnövelését.”

| 2. | Az 5. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es igénylési évben kellett volna alkalmazni.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazzák az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es igénylési évben kellett volna alkalmazni.”

| 3. | A 6. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésétől eltérve Görögország dönthet úgy, hogy az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazza az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es igénylési évben kellett volna alkalmazni.” |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésétől eltérve Görögország dönthet úgy, hogy az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett támogatási rendszerek és támogatási intézkedések tekintetében nem alkalmazza az ellenőrzési arányok azon növelését, amelyet a 2021-es igénylési évben kellett volna alkalmazni.”

V. FEJEZET

Általános rendelkezések

12. cikk

Az I., a II. és a III. fejezet szerinti rendelkezéseket alkalmazó tagállamok az 1306/2013/EU rendelet 7. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerint készítendő vezetői nyilatkozatba belefoglalják, hogy a 2022-es és a 2023-as pénzügyi év tekintetében a szükséges információk ellenőrzése alapján kizárták a kedvezményezettek részére történő túlfizetéseket, illetve kezdeményezték a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetését.

VI. FEJEZET

Záró rendelkezések

13. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Az I. és a II. fejezetet, valamint a III. fejezet 3. és 4. szakaszát, valamint a IV fejezetet 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

A III. fejezet 1. és 2. szakaszát 2021. október 16-tól kell alkalmazni.

A III. fejezet 5. szakaszát 2021. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  
  HL L 78., 2013.3.20., 23. o.

2

(3)  
  HL L 78., 2013.3.20., 41. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/532 végrehajtási rendelete (2020. április 16.) a közös agrárpolitika keretében alkalmazandó bizonyos adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kapcsán a 2020-as év tekintetében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, az (EU) 2017/39, az (EU) 2015/1368 és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelettől való eltérésről (HL L 119., 2020.4.17., 3. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/725 végrehajtási rendelete (2021. május 4.) a közös agrárpolitika keretében alkalmazandó bizonyos adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kapcsán a 2021-es év tekintetében a 809/2014/EU, a 180/2014/EU, a 181/2014/EU, az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, az (EU) 2018/274, a 615/2014/EU és az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől való eltérésről (HL L 155., 2021.5.5., 8. o.)

5

(6)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

7

(8)  A Bizottság 180/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 20.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 63., 2014.3.4., 13. o.).

8

(9)  A Bizottság 181/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 20.) az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról szóló 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 63., 2014.3.4., 53. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2017/892 végrehajtási rendelete (2017. március 13.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 138., 2017.5.25., 57. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelete (2016. április 15.) a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról (HL L 190., 2016.7.15., 23. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2018/274 végrehajtási rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 60. o.).

13

(14)  A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság 615/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 168., 2014.6.7., 95. o.).

15

(16)  A Bizottság (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 6.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a méhészeti ágazatban nyújtott támogatások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 211., 2015.8.8., 9. o.).

16

(17)  A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (HL L 181., 2014.6.20., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

20

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/62

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1217 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 14.)

a 185/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Spanyolország részére 2021-re, 2022-re és 2023-ra odaítélt halászati kvóták csökkentése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2013-ban elfogadta a Spanyolország részére 2013-ra odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről szóló 185/2013/EU végrehajtási rendeletet (2), amely az ICES 8c körzet, az ICES 9 és 10 alterületek, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei tekintetében csökkentette a makrélakvótát, az ICES 8 alterület tekintetében pedig a szardellakvótát. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2013-ban elfogadta a Spanyolország részére 2013-ra odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről szóló 185/2013/EU végrehajtási rendeletet (2), amely az ICES 8c körzet, az ICES 9 és 10 alterületek, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei tekintetében csökkentette a makrélakvótát, az ICES 8 alterület tekintetében pedig a szardellakvótát.

| (2) | Spanyolország a 2021-re megállapított makrélakvótájából 3 400 tonnát nem merített ki, így az adott állományt az említett évre kiosztott halászati lehetőségek keretében engedélyezett maximális mennyiséghez képest kisebb halászati terhelés érte. Spanyolország kérelmezte, hogy ezek a ki nem halászott mennyiségek beleszámítsanak a 2021. évre vonatkozó csökkentésekbe, és ez a mennyiség kerüljön levonásra a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben a 2022. és 2023. évre megállapított kvótacsökkentésekből. Ezért a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben 2021-re, 2022-re és 2023-ra vonatkozóan megállapított, kvótacsökkentések tárgyát képező mennyiségeket indokolt megfelelő módon kiigazítani. |
| --- | --- |

(2)

Spanyolország a 2021-re megállapított makrélakvótájából 3 400 tonnát nem merített ki, így az adott állományt az említett évre kiosztott halászati lehetőségek keretében engedélyezett maximális mennyiséghez képest kisebb halászati terhelés érte. Spanyolország kérelmezte, hogy ezek a ki nem halászott mennyiségek beleszámítsanak a 2021. évre vonatkozó csökkentésekbe, és ez a mennyiség kerüljön levonásra a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben a 2022. és 2023. évre megállapított kvótacsökkentésekből. Ezért a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben 2021-re, 2022-re és 2023-ra vonatkozóan megállapított, kvótacsökkentések tárgyát képező mennyiségeket indokolt megfelelő módon kiigazítani.

| (3) | A 185/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 185/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 185/2013/EU végrehajtási rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 185/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 62., 2013.3.6., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Állomány | 2009. évi kiinduló kvóta | 2009. évi kiigazított kvóta | A 2009 tekintetében megállapított fogások | A kvóta és a fogások különbözete (túlhalászás) | 2013. évi csökkentés | 2014. évi csökkentés | 2015. évi csökkentés | 2016. évi csökkentés | 2017. évi csökkentés | 2018. évi csökkentés | 2019. évi csökkentés | 2020. évi csökkentés | 2021. évi csökkentés | 2022. évi csökkentés | 2023. évi csökkentés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Állomány

2009. évi kiinduló kvóta

2009. évi kiigazított kvóta

A 2009 tekintetében megállapított fogások

A kvóta és a fogások különbözete (túlhalászás)

2013. évi csökkentés

2014. évi csökkentés

2015. évi csökkentés

2016. évi csökkentés

2017. évi csökkentés

2018. évi csökkentés

2019. évi csökkentés

2020. évi csökkentés

2021. évi csökkentés

2022. évi csökkentés

2023. évi csökkentés

MAC8C3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  A szardella tekintetében az év az adott évben kezdődő halászati idényként értendő.

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1218 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 14.)

az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei „betegségtől mentes” státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 31. cikke (3) és 36. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell bevezetniük, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítését. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell bevezetniük, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítését.

| (2) | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszának megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozó kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszának megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozó kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket.

| (3) | Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott mentesítési programokat. Egyes betegségek esetében a változó járványügyi helyzet szükségessé teszi új, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek jegyzékbe vételét, valamint a Bizottsághoz benyújtott egyes mentesítési programok jóváhagyását. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott mentesítési programokat. Egyes betegségek esetében a változó járványügyi helyzet szükségessé teszi új, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek jegyzékbe vételét, valamint a Bizottsághoz benyújtott egyes mentesítési programok jóváhagyását.

| (4) | A közelmúltban több tagállam is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz betegségtől mentes státusz megadása vagy mentesítési program jóváhagyása iránt területük egészére vagy egy részére vonatkozóan a Brucella abortus, B. melitensis- és B. suis-fertőzés, a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (Mycobacterium bovis, M. caprae és M. tuberculosis) (MTBC) való fertőzöttség, az enzootikus szarvasmarha-leukózis vírusával való fertőzöttség, a szarvasmarha vírusos hasmenésével (BVD) való fertőzöttség és a kéknyelv-betegség vírusával (1–24-es szerotípus) (BTV) való fertőzöttség tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A közelmúltban több tagállam is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz betegségtől mentes státusz megadása vagy mentesítési program jóváhagyása iránt területük egészére vagy egy részére vonatkozóan a Brucella abortus, B. melitensis- és B. suis-fertőzés, a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (Mycobacterium bovis, M. caprae és M. tuberculosis) (MTBC) való fertőzöttség, az enzootikus szarvasmarha-leukózis vírusával való fertőzöttség, a szarvasmarha vírusos hasmenésével (BVD) való fertőzöttség és a kéknyelv-betegség vírusával (1–24-es szerotípus) (BTV) való fertőzöttség tekintetében.

| (5) | A szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Calabria régió Vibo Valentia megyéjében és Abruzzo régió Teramo megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzeteket az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 1. fejezetében jegyzékbe kell venni a szarvasmarhafélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként. |
| --- | --- |

(5)

A szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Calabria régió Vibo Valentia megyéjében és Abruzzo régió Teramo megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzeteket az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 1. fejezetében jegyzékbe kell venni a szarvasmarhafélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként.

| (6) | A juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Puglia régió Lecce megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzetet az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 2. fejezetében jegyzékbe kell venni a juh- és kecskefélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetként. |
| --- | --- |

(6)

A juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Puglia régió Lecce megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzetet az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 2. fejezetében jegyzékbe kell venni a juh- és kecskefélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetként.

| (7) | A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttség tekintetében Olaszország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Abruzzo régió Aquila, Chieti és Teramo megyéjében, Lazio régió Latina megyéjében, Puglia régió Bari és Taranto megyéjében, valamint Szardínia régió Nuoro megyéjében teljesülnek a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzeteket az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet II. melléklete I. részében jegyzékbe kell venni a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes körzetekként. |
| --- | --- |

(7)

A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttség tekintetében Olaszország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Abruzzo régió Aquila, Chieti és Teramo megyéjében, Lazio régió Latina megyéjében, Puglia régió Bari és Taranto megyéjében, valamint Szardínia régió Nuoro megyéjében teljesülnek a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. Ezért az említett körzeteket az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet II. melléklete I. részében jegyzékbe kell venni a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes körzetekként.

| (8) | Az enzootikus szarvasmarha-leukózis vírusával való fertőzöttség tekintetében Horvátország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a területére vonatkozó mentesítési program engedélyezése iránt. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozó mentesítési programok jóváhagyását illetően meghatározott kritériumoknak. Ezért ezt a tagállamot ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet IV. mellékletének II. részében, mint amely az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik. |
| --- | --- |

(8)

Az enzootikus szarvasmarha-leukózis vírusával való fertőzöttség tekintetében Horvátország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a területére vonatkozó mentesítési program engedélyezése iránt. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozó mentesítési programok jóváhagyását illetően meghatározott kritériumoknak. Ezért ezt a tagállamot ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet IV. mellékletének II. részében, mint amely az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik.

| (9) | A szarvasmarha vírusos hasmenésével való fertőzöttség tekintetében Dánia és Németország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Dánia teljes területén, illetve Németország Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu és Fulda járásában teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. Ezért az említett tagállamot és az említett körzeteket ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében, mint amelyek a szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(9)

A szarvasmarha vírusos hasmenésével való fertőzöttség tekintetében Dánia és Németország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Dánia teljes területén, illetve Németország Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu és Fulda járásában teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. Ezért az említett tagállamot és az említett körzeteket ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében, mint amelyek a szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkeznek.

| (10) | A szarvasmarha vírusos hasmenésével való fertőzöttség tekintetében Horvátország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a területére vonatkozó mentesítési program engedélyezése iránt. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a szarvasmarha vírusos hasmenésére vonatkozó mentesítési programok jóváhagyására meghatározott kritériumoknak. Ezért ezt a tagállamot ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének II. részében, mint amely a szarvasmarha vírusos hasmenésére vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik. |
| --- | --- |

(10)

A szarvasmarha vírusos hasmenésével való fertőzöttség tekintetében Horvátország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a területére vonatkozó mentesítési program engedélyezése iránt. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a szarvasmarha vírusos hasmenésére vonatkozó mentesítési programok jóváhagyására meghatározott kritériumoknak. Ezért ezt a tagállamot ennek megfelelően fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének II. részében, mint amely a szarvasmarha vírusos hasmenésére vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik.

| (11) | Ezenfelül Németország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Baden-Württemberg, Hessen és Észak-Rajna-Vesztfália teljes területére teljesülnek a kéknyelv-betegségtől mentes státusz elismerésének feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a kéknyelv-betegségtől mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében, mint amelyek a kéknyelv-betegségtől mentes státusszal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(11)

Ezenfelül Németország információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Baden-Württemberg, Hessen és Észak-Rajna-Vesztfália teljes területére teljesülnek a kéknyelv-betegségtől mentes státusz elismerésének feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a kéknyelv-betegségtől mentes státusz megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében, mint amelyek a kéknyelv-betegségtől mentes státusszal rendelkeznek.

| (12) | Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I., II., IV., VII. és VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I., II., IV., VII. és VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I., II., IV., VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/620 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok és azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státuszának bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint az említett betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 131., 2021.4.16., 78. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I., II., IV., VII. és VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. rész a következőképpen módosul:






  i. | az 1. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. rész a következőképpen módosul:

i.

az 1. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii. | A 2. fejezet helyébe a következő rész lép:

  „
  2. FEJEZET


  A juh- és kecskefélék állományai tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek







  Tagállam ((*)): | Terület |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Teljes terület |
| Csehország | Teljes terület |
| Dánia | Teljes terület |
| Németország | Teljes terület |
| Észtország | Teljes terület |
| Írország | Teljes terület |
| Spanyolország | Teljes terület |
| Franciaország | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Olaszország | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Ciprus | Teljes terület |
| Lettország | Teljes terület |
| Litvánia | Teljes terület |
| Luxemburg | Teljes terület |
| Magyarország | Teljes terület |
| Hollandia | Teljes terület |
| Ausztria | Teljes terület |
| Lengyelország | Teljes terület |
| Portugália | Região Autónoma dos Açores |
| Románia | Teljes terület |
| Szlovénia | Teljes terület |
| Szlovákia | Teljes terület |
| Finnország | Teljes terület |
| Svédország | Teljes terület |
| Egyesült Királyság (Észak-Írország) | Észak-Írország |

ii.

A 2. fejezet helyébe a következő rész lép:

„
  2. FEJEZET

A juh- és kecskefélék állományai tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam ((*)):

Terület

Belgium

Teljes terület

Csehország

Teljes terület

Dánia

Teljes terület

Németország

Teljes terület

Észtország

Teljes terület

Írország

Teljes terület

Spanyolország

Teljes terület

Franciaország

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Olaszország

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Ciprus

Teljes terület

Lettország

Teljes terület

Litvánia

Teljes terület

Luxemburg

Teljes terület

Magyarország

Teljes terület

Hollandia

Teljes terület

Ausztria

Teljes terület

Lengyelország

Teljes terület

Portugália

Região Autónoma dos Açores

Románia

Teljes terület

Szlovénia

Teljes terület

Szlovákia

Teljes terület

Finnország

Teljes terület

Svédország

Teljes terület

Egyesült Királyság (Észak-Írország)

Észak-Írország

| b) | A II. rész a következőképpen módosul:






  i. | az 1. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

b)

A II. rész a következőképpen módosul:

i.

az 1. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii. | az 2. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

ii.

az 2. fejezetben az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az I. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „I. RÉSZ


  Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek







  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | Teljes terület |
| Csehország | Teljes terület |
| Dánia | Teljes terület |
| Németország | Teljes terület |
| Észtország | Teljes terület |
| Spanyolország | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Franciaország | Teljes terület |
| Olaszország | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Lettország | Teljes terület |
| Litvánia | Teljes terület |
| Luxemburg | Teljes terület |
| Magyarország | Teljes terület |
| Hollandia | Teljes terület |
| Ausztria | Teljes terület |
| Lengyelország | Teljes terület |
| Portugália | Região Algarve: minden megye(distrito)
  Região Autónoma dos Açores, Ilha de São Miguel kivételével (Azori-szigetek autonóm régió a São Miguel-sziget kivételével) |
| Szlovénia | Teljes terület |
| Szlovákia | Teljes terület |
| Finnország | Teljes terület |
| Svédország | Teljes terület” |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az I. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I. RÉSZ

Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam

Terület

Belgium

Teljes terület

Csehország

Teljes terület

Dánia

Teljes terület

Németország

Teljes terület

Észtország

Teljes terület

Spanyolország

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Franciaország

Teljes terület

Olaszország

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Lettország

Teljes terület

Litvánia

Teljes terület

Luxemburg

Teljes terület

Magyarország

Teljes terület

Hollandia

Teljes terület

Ausztria

Teljes terület

Lengyelország

Teljes terület

Portugália

Região Algarve: minden megye(distrito)

Região Autónoma dos Açores, Ilha de São Miguel kivételével (Azori-szigetek autonóm régió a São Miguel-sziget kivételével)

Szlovénia

Teljes terület

Szlovákia

Teljes terület

Finnország

Teljes terület

Svédország

Teljes terület”

| b) | a II. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „II. RÉSZ

  A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek







  Tagállam ((*)) | Terület |
| --- | --- | --- |
| Bulgária | Teljes terület |
| Horvátország | Teljes terület |
| Ciprus | Teljes terület |
| Görögország | Teljes terület |
| Írország | Teljes terület |
| Olaszország | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Málta | Teljes terület |
| Portugália | Azori-szigetek autonóm régió: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Románia | Teljes terület |
| Spanyolország | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra,
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Egyesült Királyság (Észak-Írország) | Észak-Írország |

b)

a II. rész helyébe a következő szöveg lép:

„II. RÉSZ

A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam ((*))

Terület

Bulgária

Teljes terület

Horvátország

Teljes terület

Ciprus

Teljes terület

Görögország

Teljes terület

Írország

Teljes terület

Olaszország

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Málta

Teljes terület

Portugália

Azori-szigetek autonóm régió: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Románia

Teljes terület

Spanyolország

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra,

Comunidad Autónoma de Valencia

Egyesült Királyság (Észak-Írország)

Észak-Írország

| 3. | A IV. melléklet II. része helyébe a következő szöveg lép:

  „II. RÉSZ

  Az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek








  Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | Teljes terület | 2022. július 18.” |

3.

A IV. melléklet II. része helyébe a következő szöveg lép:

„II. RÉSZ

Az enzootikus szarvasmarha-leukózisra vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

Horvátország

Teljes terület

2022. július 18.”

| 4. | A VII. mellékletben az I. és II. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „I. RÉSZ

  A szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek







  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| Ausztria | Teljes terület |
| Dánia | Teljes terület |
| Finnország | Teljes terület |
| Németország | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Oberbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Oberpfalz Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Oberfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Mittelfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Unterfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Schwaben Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Svédország | Teljes terület |

4.

A VII. mellékletben az I. és II. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I. RÉSZ

A szarvasmarha vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam

Terület

Ausztria

Teljes terület

Dánia

Teljes terület

Finnország

Teljes terület

Németország

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Oberbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Oberpfalz Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Oberfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Mittelfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Unterfranken Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Schwaben Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Svédország

Teljes terület

II. rész

A szarvasmarha vírusos hasmenésére vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

| Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- |
| Németország | Bundesland Bayern: | Oberbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Dachau |

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

Németország

Bundesland Bayern:

Oberbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Dachau

| | Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Schwaben Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Schwaben Regierungsbezirk területén a következő városok és Landkreisok: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

2022. február 21.

Írország

Teljes terület

2022. július 18.”

| 5. | A VIII. melléklet 1. részében a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Németország | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen” |

5.

A VIII. melléklet 1. részében a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Németország

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen”

---

((*))  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.”

((*))  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.”

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/75

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1219 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 14.)

az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére és az Unión keresztül történő átszállítására vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdése a) pontjára,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (2) és különösen annak 238. cikke (3) és 239. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (3) és különösen annak 90. cikke első bekezdésének a) és b) pontjára, valamint 126. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendelet (4) szabályokat állapít meg a bizonyos állat- és áruszállítmányok Unióba történő beléptetéséhez szükséges, az (EU) 2016/429 rendeletben előírt állategészségügyi bizonyítványokra, az (EU) 2017/625 rendeletben előírt hatósági bizonyítványokra és az említett rendeletek alapján kiállított állategészségügyi/hatósági bizonyítványokra vonatkozóan (a továbbiakban együttesen: bizonyítványok). Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. melléklete meghatározza többek között az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére és az Unión történő átszállítására vonatkozó bizonyítványmintákat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendelet (4) szabályokat állapít meg a bizonyos állat- és áruszállítmányok Unióba történő beléptetéséhez szükséges, az (EU) 2016/429 rendeletben előírt állategészségügyi bizonyítványokra, az (EU) 2017/625 rendeletben előírt hatósági bizonyítványokra és az említett rendeletek alapján kiállított állategészségügyi/hatósági bizonyítványokra vonatkozóan (a továbbiakban együttesen: bizonyítványok). Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. melléklete meghatározza többek között az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére és az Unión történő átszállítására vonatkozó bizonyítványmintákat.

| (2) | Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 50. fejezete meghatározza a zselatinon, kollagénen és nagymértékben finomított termékeken kívül tetszőleges mennyiségű húskészítményt tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható, illetve nem tárolható, emberi fogyasztásra szánt összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetéséhez használandó állategészségügyi/hatósági bizonyítványmintát (COMP minta). Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezete meghatározza a tetszőleges mennyiségű húskészítményt tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható, illetve nem tárolható, emberi fogyasztásra szánt összetett élelmiszer-készítmények Unión keresztül harmadik országba történő közvetlen vagy tárolást követő átszállításához használandó állategészségügyi/hatósági bizonyítványmintát (TRANSIT-COMP minta). Az említett két bizonyítványminta mindegyikének része egy, az összetett élelmiszer-készítmények által tartalmazott tejtermékekre vonatkozó állategészségügyi igazolás. Az említett igazolásokban szereplő hőkezelési követelményeket össze kell hangolni az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) XXVII. mellékletében meghatározott kezelésekkel. Ezen túlmenően az összetett élelmiszer-készítményekben található tejtermékek és kolosztrumalapú termékösszetevők előállítási időpontjának feltüntetésére vonatkozó követelményt el kell hagyni, mivel felesleges, tekintettel a (2) lábjegyzetben szereplő, valamennyi állati eredetű összetevőre kiterjedő leírásra. Ezenkívül ki kell egészíteni és pontosítani kell az említett minták II. részéhez fűzött megjegyzések egyes lábjegyzeteit. Ezért ennek megfelelően módosítani kell az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 50. és 52. fejezetét. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 50. fejezete meghatározza a zselatinon, kollagénen és nagymértékben finomított termékeken kívül tetszőleges mennyiségű húskészítményt tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható, illetve nem tárolható, emberi fogyasztásra szánt összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetéséhez használandó állategészségügyi/hatósági bizonyítványmintát (COMP minta). Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezete meghatározza a tetszőleges mennyiségű húskészítményt tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható, illetve nem tárolható, emberi fogyasztásra szánt összetett élelmiszer-készítmények Unión keresztül harmadik országba történő közvetlen vagy tárolást követő átszállításához használandó állategészségügyi/hatósági bizonyítványmintát (TRANSIT-COMP minta). Az említett két bizonyítványminta mindegyikének része egy, az összetett élelmiszer-készítmények által tartalmazott tejtermékekre vonatkozó állategészségügyi igazolás. Az említett igazolásokban szereplő hőkezelési követelményeket össze kell hangolni az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) XXVII. mellékletében meghatározott kezelésekkel. Ezen túlmenően az összetett élelmiszer-készítményekben található tejtermékek és kolosztrumalapú termékösszetevők előállítási időpontjának feltüntetésére vonatkozó követelményt el kell hagyni, mivel felesleges, tekintettel a (2) lábjegyzetben szereplő, valamennyi állati eredetű összetevőre kiterjedő leírásra. Ezenkívül ki kell egészíteni és pontosítani kell az említett minták II. részéhez fűzött megjegyzések egyes lábjegyzeteit. Ezért ennek megfelelően módosítani kell az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 50. és 52. fejezetét.

| (3) | Emellett az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezetéből el kell hagyni az Unión keresztül átszállított összetett élelmiszer-készítményekben található tejtermékek származási létesítményei engedélyszámának feltüntetésére vonatkozó követelményt, mivel az Unió nem az említett összetett élelmiszer-készítmények végső rendeltetési helye. Ezért ennek megfelelően módosítani kell az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezetét. |
| --- | --- |

(3)

Emellett az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezetéből el kell hagyni az Unión keresztül átszállított összetett élelmiszer-készítményekben található tejtermékek származási létesítményei engedélyszámának feltüntetésére vonatkozó követelményt, mivel az Unió nem az említett összetett élelmiszer-készítmények végső rendeltetési helye. Ezért ennek megfelelően módosítani kell az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 52. fejezetét.

| (4) | Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Annak érdekében, hogy az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba való beléptetése és az Unión keresztül történő átszállítása tekintetében elkerülhetők legyenek a kereskedelmi zavarok, az e rendelettel bevezetett módosításokat megelőzően alkalmazandó (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelettel összhangban kiállított bizonyítványok használatát egy átmeneti időszakra bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az egyes összetett élelmiszer-készítmények szállítmányainak az Unióba való beléptetése és az Unión keresztül történő átszállítása tekintetében elkerülhetők legyenek a kereskedelmi zavarok, az e rendelettel bevezetett módosításokat megelőzően alkalmazandó (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelettel összhangban kiállított bizonyítványok használatát egy átmeneti időszakra bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell.

| (6) | Tekintettel arra, hogy az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet 2020. április 21-től alkalmazandó, a jogbiztonság érdekében és a kereskedelem megkönnyítése miatt az (EU) 2021/2235 végrehajtási rendelet e rendelet révén végrehajtandó módosításainak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet 2020. április 21-től alkalmazandó, a jogbiztonság érdekében és a kereskedelem megkönnyítése miatt az (EU) 2021/2235 végrehajtási rendelet e rendelet révén végrehajtandó módosításainak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A bizonyos összetett élelmiszer-készítményeket tartalmazó azon szállítmányok Unióba történő beléptetését és Unión keresztül történő átszállítását, amelyeket az e végrehajtási rendelettel bevezetett módosításokat megelőzően alkalmazandó (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének 50. és 52. fejezetében meghatározott minták alapján kiállított megfelelő bizonyítvány kísér, a 2023. április 15-ig tartó átmeneti időszakra továbbra is engedélyezni kell, amennyiben a szóban forgó bizonyítványt legkésőbb 2023. január 15-én állították ki.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

1

(2)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

2

(3)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 442., 2020.12.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 50. fejezet helyébe az alábbi szöveg lép:

  „50. FEJEZET

  ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI/HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA A ZSELATINON, KOLLAGÉNEN ÉS NAGYMÉRTÉKBEN FINOMÍTOTT TERMÉKEKEN KÍVÜL TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (COMP MINTA)

































































  ”. |
| --- | --- |

1.

Az 50. fejezet helyébe az alábbi szöveg lép:

„50. FEJEZET

ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI/HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA A ZSELATINON, KOLLAGÉNEN ÉS NAGYMÉRTÉKBEN FINOMÍTOTT TERMÉKEKEN KÍVÜL TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (COMP MINTA)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  ”.

| 2. | Az 52. fejezet helyébe az alábbi szöveg lép:

  „52. FEJEZET

  ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA A TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓN KERESZTÜL HARMADIK ORSZÁGBA TÖRTÉNŐ KÖZVETLEN VAGY TÁROLÁST KÖVETŐ ÁTSZÁLLÍTÁSÁHOZ (TRANSIT-COMP MINTA)








































  ” |
| --- | --- |

2.

Az 52. fejezet helyébe az alábbi szöveg lép:

„52. FEJEZET

ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA A TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓN KERESZTÜL HARMADIK ORSZÁGBA TÖRTÉNŐ KÖZVETLEN VAGY TÁROLÁST KÖVETŐ ÁTSZÁLLÍTÁSÁHOZ (TRANSIT-COMP MINTA)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  ”

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/98

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1220 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 14.)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei és az illetékes hatóságok által az említett irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatok szolgáltatásának formátuma tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 41. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Biztosítani kell, hogy az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: ESMA) és az érintett illetékes hatóságok megkapjanak minden olyan adatot, amely a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepeinek felügyeletéhez szükséges, valamint biztosítani kell az ilyen adatok hatékony és gyors feldolgozását. A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatokat ezért a nemzetközi pénzügyi szférában szokásos nyelven kell benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Biztosítani kell, hogy az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: ESMA) és az érintett illetékes hatóságok megkapjanak minden olyan adatot, amely a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepeinek felügyeletéhez szükséges, valamint biztosítani kell az ilyen adatok hatékony és gyors feldolgozását. A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatokat ezért a nemzetközi pénzügyi szférában szokásos nyelven kell benyújtani.

| (2) | A 2014/65/EU irányelv 39. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a harmadik országbeli vállalkozások azon fióktelepei, amelyek befektetési szolgáltatásokat kívánnak nyújtani vagy befektetési tevékenységeket kívánnak végezni egy tagállam területén, előzetes engedélyt szerezzenek az adott tagállam illetékes hatóságától. Az ilyen fióktelepek nem nyújthatnak befektetési szolgáltatásokat és nem végezhetnek befektetési tevékenységeket más tagállamokban, mint ahol a fióktelepek engedélyt kaptak. Az Európai Bizottság azonban a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 47. cikkének (1) bekezdésével összhangban egyenértékűségi határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy az adott harmadik országnak a befektetési vállalkozásokra vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékű az Unióban alkalmazandó keretrendszerrel. Ilyen esetben a befektetési vállalkozásoknak az ilyen egyenértékűségi határozat hatálya alá tartozó engedélyezett fióktelepeit továbbra is azon tagállam illetékes hatósága felügyeli, amelyben a fióktelepek letelepedettek, függetlenül attól, hogy határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtanak vagy határokon átnyúló tevékenységeket végeznek. Ezért biztosítani kell, hogy a 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) bekezdésében említett adatok szolgáltatásának formátuma alkalmas legyen az említett fióktelepek ilyen határokon átnyúló szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó adatszolgáltatásra is. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/65/EU irányelv 39. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a harmadik országbeli vállalkozások azon fióktelepei, amelyek befektetési szolgáltatásokat kívánnak nyújtani vagy befektetési tevékenységeket kívánnak végezni egy tagállam területén, előzetes engedélyt szerezzenek az adott tagállam illetékes hatóságától. Az ilyen fióktelepek nem nyújthatnak befektetési szolgáltatásokat és nem végezhetnek befektetési tevékenységeket más tagállamokban, mint ahol a fióktelepek engedélyt kaptak. Az Európai Bizottság azonban a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 47. cikkének (1) bekezdésével összhangban egyenértékűségi határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy az adott harmadik országnak a befektetési vállalkozásokra vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékű az Unióban alkalmazandó keretrendszerrel. Ilyen esetben a befektetési vállalkozásoknak az ilyen egyenértékűségi határozat hatálya alá tartozó engedélyezett fióktelepeit továbbra is azon tagállam illetékes hatósága felügyeli, amelyben a fióktelepek letelepedettek, függetlenül attól, hogy határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtanak vagy határokon átnyúló tevékenységeket végeznek. Ezért biztosítani kell, hogy a 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) bekezdésében említett adatok szolgáltatásának formátuma alkalmas legyen az említett fióktelepek ilyen határokon átnyúló szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó adatszolgáltatásra is.

| (3) | A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) bekezdése szerint a harmadik országbeli vállalkozásoknak az említett irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban engedélyezett fióktelepei évente szolgáltatják a 41. cikk (3) bekezdésében meghatározott adatokat azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben az engedélyt megadták. Annak érdekében, hogy ne csak az adatszolgáltatás formátumát, hanem időzítését is harmonizálni lehessen, meg kell határozni azt az időkeretet, amelyen belül ezeket az adatokat az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) bekezdése szerint a harmadik országbeli vállalkozásoknak az említett irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban engedélyezett fióktelepei évente szolgáltatják a 41. cikk (3) bekezdésében meghatározott adatokat azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben az engedélyt megadták. Annak érdekében, hogy ne csak az adatszolgáltatás formátumát, hanem időzítését is harmonizálni lehessen, meg kell határozni azt az időkeretet, amelyen belül ezeket az adatokat az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

| (4) | Ez a rendelet az ESMA által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet az ESMA által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

| (5) | Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznokat, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát (3). |
| --- | --- |

(5)

Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznokat, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát (3).

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei által az illetékes hatóságoknak évente szolgáltatandó adatok formátuma

(1)   A harmadik országbeli vállalkozásnak a 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban engedélyezett fióktelepe az említett irányelv 41. cikkének (3) bekezdésében említett adatok szolgáltatására az I. mellékletben meghatározott formátumot használja. Amennyiben azonban a harmadik országbeli vállalkozás a 600/2014/EU rendelet 47. cikkének (1) bekezdésében említett egyenértékűségi határozat hatálya alá tartozik, az ilyen harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe a II. mellékletben meghatározott formátumot használja az ilyen egyenértékűségi határozat hatálya alá tartozó szolgáltatások és tevékenységek tekintetében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatokat a nemzetközi pénzügyi szférában szokásos nyelven kell benyújtani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett adatokat minden év április 30-ig kell benyújtani, és azok az előző naptári év január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra vonatkoznak. A közölt adatok az előző év december 31-én helyes adatok.

2. cikk

Az illetékes hatóságok által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) részére szolgáltatandó adatok formátuma

A 2014/65/EU irányelv 41. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában az illetékes hatóságok a következő mezők adatait szolgáltatják az ESMA-nak az I. és II. mellékletből:

| 1. | Adatszolgáltatási időszak: 1a. és 1b., és adott esetben 19a. és 19b.; |
| --- | --- |

1.

Adatszolgáltatási időszak: 1a. és 1b., és adott esetben 19a. és 19b.;

| 2. | A harmadik országbeli vállalkozás és a fióktelep neve: 2a. és 2d., és adott esetben 20a. és 20d.; |
| --- | --- |

2.

A harmadik országbeli vállalkozás és a fióktelep neve: 2a. és 2d., és adott esetben 20a. és 20d.;

| 3. | A fióktelep által nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások: 3a., 3b., 3c., 3d., 3e., 3f., 3 g. és 3h. és adott esetben 21a., 21b., 21c., 21d., 21e., 21f., 21 g. és 21h.; |
| --- | --- |

3.

A fióktelep által nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások: 3a., 3b., 3c., 3d., 3e., 3f., 3 g. és 3h. és adott esetben 21a., 21b., 21c., 21d., 21e., 21f., 21 g. és 21h.;

| 4. | Ügyfelek és partnerek száma, valamint a fióktelep személyzetének létszáma: 4a., 4b., 4c., 4d. és adott esetben 22a., 22b. és 22c.; |
| --- | --- |

4.

Ügyfelek és partnerek száma, valamint a fióktelep személyzetének létszáma: 4a., 4b., 4c., 4d. és adott esetben 22a., 22b. és 22c.;

| 5. | A fióktelep árbevétele és eszközeinek összesített értéke: 5a., 5b., 5c. és adott esetben 23a., 23b. és 23c. |
| --- | --- |

5.

A fióktelep árbevétele és eszközeinek összesített értéke: 5a., 5b., 5c. és adott esetben 23a., 23b. és 23c.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatok benyújtásának formátuma (1)

| # | Mező | Almezők |
| --- | --- | --- |
| 1a. | Adatszolgáltatási időszak | A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás kezdőnapja
  (ÉÉÉÉ-HH-NN) |
| 1b. | A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás zárónapja
  (ÉÉÉÉ-HH-NN) |
| 2a. | A harmadik országbeli vállalkozás neve és elérhetősége, beleértve a fióktelep adatait, az információk benyújtásáért felelős személy neve és elérhetősége, valamint a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért felelős harmadik országbeli hatóság neve és elérhetősége | A fióktelep teljes cégneve és jogalany-azonosító kódja (LEI) |
| 2b. | A fióktelep címe
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 2c. | A fióktelep elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait |
| 2d. | A harmadik országbeli vállalkozás teljes hivatalos neve és adott esetben a jogalany-azonosítója (LEI)
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 2e. | A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetésének bejegyzett címe
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 2f. | A harmadik országbeli vállalkozás elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait |
| 2 g. | A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetése szerinti ország
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 2h. | A harmadik országbeli vállalkozás harmadik országbeli felügyeletéért felelős hatóság neve, címe és országa Amennyiben egynél több hatóság felelős a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért, meg kell adni a részleteket és az egyes hatóságok hatásköreit.
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 2i. | Kapcsolattartó személy teljes neve |
| 2j. | A kapcsolattartó személy címe |
| 2k. | A kapcsolattartó személy telefonszáma |
| 2l. | A kapcsolattartó személy e-mail-címe |
| 2m. | Kapcsolattartó személy beosztása/titulusa |
| 3a. | A fióktelep által a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások az adatszolgáltatási időszakban | A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban nyújtott (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. és B. szakaszában meghatározott) befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások felsorolása |
| 3b. | A pénzügyi eszközök azon kategóriáinak felsorolása (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározottak szerint), amelyekkel kapcsolatban ilyen szolgáltatásokat és tevékenységeket végeztek |
| 3c. | Amennyiben a fióktelep portfóliókezelést végez, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök összértéke az adatszolgáltatási időszak végén |
| 3d. | Amennyiben a fióktelep portfóliókezelést végez, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök átlagértéke az adatszolgáltatási időszak alatt |
| 3e. | Amennyiben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak végi összértéke, amelyekkel kapcsolatban a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára befektetési tanácsadást nyújtott |
| 3f. | Amennyiben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke, amelyekkel kapcsolatban a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára befektetési tanácsadást nyújtott |
| 3 g. | Amennyiben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak végi összértéke |
| 3h. | Amennyiben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke |
| 4a. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő ügyfeleinek és partnereinek, valamint személyzetének létszáma az adatszolgáltatási időszakban | A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban |
| 4b. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban |
| 4c. | Azon lakossági ügyfelek, szakmai ügyfelek és elfogadható partnerek száma (a 2014/65/EU irányelvben meghatározottak szerint), amelyek számára a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban befektetési szolgáltatásokat, befektetési tevékenységeket vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújt |
| 4d. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep személyzetének létszáma az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban |
| 5a. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele és eszközeinek összesített értéke az adatszolgáltatási időszakban | A fióktelep által generált árbevétel és a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatásokhoz, befektetési tevékenységekhez és kiegészítő szolgáltatásokhoz tartozó eszközök összesített értéke |
| 5b. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban |
| 5c. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfél-kategória szerinti bontásban |
| 6. | Amennyiben a fióktelep saját számlára kereskedik, információ a harmadik országbeli vállalkozásnak az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni kitettségéről | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni havi minimális, átlagos és maximális kitettség |
| 7. | Amennyiben a fióktelep végez pénzügyi eszközökre vonatkozó jegyzési garanciavállalást és/vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezést, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerektől származó, a jegyzési garanciavállalás és a pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében az adatszolgáltatási időszakban kezelt pénzügyi eszközök értéke | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerektől származó és a fióktelep általi jegyzési garanciavállalás vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében kezelt pénzügyi eszközök összértéke és száma |
| 8a. | A harmadik országbeli vállalkozás vezető testületének összetétele | A harmadik országbeli vállalkozás vezető testülete tagjainak névsora |
| 8b. | A vezető testület minden tagja esetében a tag teljes neve, a lakóhelye szerinti ország és elérhetőségei |
| 8c. | Az a pozíció, amelyre a vezető testület egyes tagjait kinevezik |
| 9a. | A fióktelep által folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt feladatkört betöltő személyek | A fióktelep által folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt feladatkört betöltő személyek felsorolása |
| 9b. | A kiemelt feladatkört betöltő minden személy esetében a személy teljes neve, a lakóhelye szerinti ország és elérhetőségei |
| 9c. | A kiemelt feladatkört betöltő minden személy esetében az általa betöltött pozíció |
| 9d. | A kiemelt feladatkört betöltő személyek és a harmadik országbeli vállalkozás vezető testülete közötti jelentési útvonalak |
| 10. | A fióktelephez vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszokra vonatkozó információk | A fióktelephez vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszok száma, a következőkkel együtt:






  — | a legtöbb panaszt eredményező öt pénzügyi eszköz szerinti bontás; |

#

Mező

Almezők

1a.

Adatszolgáltatási időszak

A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás kezdőnapja

(ÉÉÉÉ-HH-NN)

1b.

A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás zárónapja

(ÉÉÉÉ-HH-NN)

2a.

A harmadik országbeli vállalkozás neve és elérhetősége, beleértve a fióktelep adatait, az információk benyújtásáért felelős személy neve és elérhetősége, valamint a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért felelős harmadik országbeli hatóság neve és elérhetősége

A fióktelep teljes cégneve és jogalany-azonosító kódja (LEI)

2b.

A fióktelep címe

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

2c.

A fióktelep elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait

2d.

A harmadik országbeli vállalkozás teljes hivatalos neve és adott esetben a jogalany-azonosítója (LEI)

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

2e.

A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetésének bejegyzett címe

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

2f.

A harmadik országbeli vállalkozás elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait

2 g.

A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetése szerinti ország

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

2h.

A harmadik országbeli vállalkozás harmadik országbeli felügyeletéért felelős hatóság neve, címe és országa Amennyiben egynél több hatóság felelős a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért, meg kell adni a részleteket és az egyes hatóságok hatásköreit.

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

2i.

Kapcsolattartó személy teljes neve

2j.

A kapcsolattartó személy címe

2k.

A kapcsolattartó személy telefonszáma

2l.

A kapcsolattartó személy e-mail-címe

2m.

Kapcsolattartó személy beosztása/titulusa

3a.

A fióktelep által a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban nyújtott (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. és B. szakaszában meghatározott) befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások felsorolása

3b.

A pénzügyi eszközök azon kategóriáinak felsorolása (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározottak szerint), amelyekkel kapcsolatban ilyen szolgáltatásokat és tevékenységeket végeztek

3c.

Amennyiben a fióktelep portfóliókezelést végez, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök összértéke az adatszolgáltatási időszak végén

3d.

Amennyiben a fióktelep portfóliókezelést végez, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök átlagértéke az adatszolgáltatási időszak alatt

3e.

Amennyiben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak végi összértéke, amelyekkel kapcsolatban a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára befektetési tanácsadást nyújtott

3f.

Amennyiben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke, amelyekkel kapcsolatban a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára befektetési tanácsadást nyújtott

3 g.

Amennyiben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak végi összértéke

3h.

Amennyiben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke

4a.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő ügyfeleinek és partnereinek, valamint személyzetének létszáma az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban

4b.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban

4c.

Azon lakossági ügyfelek, szakmai ügyfelek és elfogadható partnerek száma (a 2014/65/EU irányelvben meghatározottak szerint), amelyek számára a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban befektetési szolgáltatásokat, befektetési tevékenységeket vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújt

4d.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep személyzetének létszáma az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban

5a.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele és eszközeinek összesített értéke az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep által generált árbevétel és a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatásokhoz, befektetési tevékenységekhez és kiegészítő szolgáltatásokhoz tartozó eszközök összesített értéke

5b.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatás, befektetési tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás szerinti bontásban

5c.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep árbevétele a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfél-kategória szerinti bontásban

6.

Amennyiben a fióktelep saját számlára kereskedik, információ a harmadik országbeli vállalkozásnak az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni kitettségéről

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni havi minimális, átlagos és maximális kitettség

7.

Amennyiben a fióktelep végez pénzügyi eszközökre vonatkozó jegyzési garanciavállalást és/vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezést, a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerektől származó, a jegyzési garanciavállalás és a pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében az adatszolgáltatási időszakban kezelt pénzügyi eszközök értéke

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerektől származó és a fióktelep általi jegyzési garanciavállalás vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében kezelt pénzügyi eszközök összértéke és száma

8a.

A harmadik országbeli vállalkozás vezető testületének összetétele

A harmadik országbeli vállalkozás vezető testülete tagjainak névsora

8b.

A vezető testület minden tagja esetében a tag teljes neve, a lakóhelye szerinti ország és elérhetőségei

8c.

Az a pozíció, amelyre a vezető testület egyes tagjait kinevezik

9a.

A fióktelep által folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt feladatkört betöltő személyek

A fióktelep által folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt feladatkört betöltő személyek felsorolása

9b.

A kiemelt feladatkört betöltő minden személy esetében a személy teljes neve, a lakóhelye szerinti ország és elérhetőségei

9c.

A kiemelt feladatkört betöltő minden személy esetében az általa betöltött pozíció

9d.

A kiemelt feladatkört betöltő személyek és a harmadik országbeli vállalkozás vezető testülete közötti jelentési útvonalak

10.

A fióktelephez vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszokra vonatkozó információk

A fióktelephez vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszok száma, a következőkkel együtt:

—

a legtöbb panaszt eredményező öt pénzügyi eszköz szerinti bontás;

| — | a panaszok öt leggyakoribb témája szerinti bontás; |
| --- | --- |

—

a panaszok öt leggyakoribb témája szerinti bontás;

| — | az adatszolgáltatási időszakban kezelt panaszok száma; |
| --- | --- |

—

az adatszolgáltatási időszakban kezelt panaszok száma;

| — | a panaszok gondos kezelése érdekében hozott intézkedések |
| --- | --- |

—

a panaszok gondos kezelése érdekében hozott intézkedések

11a.

a fióktelep vagy a harmadik országbeli vállalkozás által a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel összefüggésben végzett marketingtevékenységek ismertetése

A harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe vagy a harmadik országbeli vállalkozás által a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban alkalmazott, a fióktelep tevékenységeivel kapcsolatos marketingstratégia ismertetése, beleértve a stratégia földrajzi hatályára és a harmadik országbeli vállalkozás által igénybe vett marketingeszközökre (például ügynökök, roadshow-k, telefonhívások, weboldalak) vonatkozó adatokat

11b.

A harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe által a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban használt kereskedelmi nevek felsorolása, valamint minden kereskedelmi név esetében:

| — | a pénzügyi eszközök azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják; és |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják; és

| — | az ügyfelek azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják |
| --- | --- |

—

az ügyfelek azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják

11c.

A harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe által az adott tagállamban igénybe vett ügynökök vagy hasonló szervezetek esetében a személy vagy szervezet neve, valamint címe és elérhetőségei

11d.

A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban használt weboldalak felsorolása, valamint minden weboldal esetében a webcím

12a.

A harmadik országbeli vállalkozás azon befektetővédelmi intézkedéseinek ismertetése, amelyek a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban a fióktelep ügyfelei számára rendelkezésre állnak, beleértve ezen ügyfeleknek a 2014/65/EU irányelv 39. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett befektetőkártalanítási rendszerből eredő jogait is

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

Az ügyfelek részére nyújtott tájékoztatás és jelentések

A harmadik országbeli vállalkozás által az ügyfelekkel szembeni tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségeire, valamint a fióktelepnek a letelepedése szerinti tagállamban folytatott műveleteire vonatkozó végrehajtási intézkedések tekintetében kialakított szabályok ismertetése

12b.

A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamban az ügyfeleivel való kommunikációra használt nyelv(ek)

12c.

Alkalmasság és megfelelőség

A harmadik országbeli vállalkozás alkalmasságának vagy megfelelősségének értékelésére vonatkozó intézkedések ismertetése, amennyiben a fióktelep a letelepedése szerinti tagállamban nyújt szolgáltatásokat ügyfeleknek

12d.

Legjobb végrehajtás

Amennyiben a fióktelep ügyfelei számára megbízásokat hajt végre a letelepedése szerinti tagállamban, az ügyfélmegbízásoknak az ügyfelek számára legkedvezőbb feltételek mellett történő végrehajtását biztosító intézkedések ismertetése

12e.

Ügyfelek megbízásainak kezelésére vonatkozó szabályok

Amennyiben a fióktelep ügyfélmegbízásokat kezel, a fióktelep által az ügyfélmegbízások azonnali, tisztességes és gyors végrehajtása érdekében létrehozott intézkedések ismertetése, különös tekintettel a fióktelepnek a letelepedése szerinti tagállamban folytatott műveleteire

12f.

Termékirányítási szabályok

Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozás a fióktelepén keresztül pénzügyi eszközöket állít elő és/vagy forgalmaz, a harmadik országbeli vállalkozás által a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban a fióktelep műveleteire vonatkozóan megállapított termékirányítási szabályok ismertetése

12g.

A harmadik országbeli vállalkozásnak az összeférhetetlenségek azonosítására, megelőzésére és kezelésére vonatkozó intézkedései

A fióktelepén keresztül tevékenykedő harmadik országbeli vállalkozás által a befektetési és kiegészítő szolgáltatások nyújtása során felmerülő összeférhetetlenségek azonosítása, megelőzése vagy kezelése érdekében hozott intézkedések ismertetése, beleértve azokat is, amelyek a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyekre vonatkozó javadalmazási politikából erednek

12h.

A harmadik országbeli vállalkozás panaszkezelésre vonatkozó szabályai

A fióktelepén keresztül tevékenykedő harmadik országbeli vállalkozás által kialakított és a fióktelep ügyfelei által panasztétel esetén követendő eljárás ismertetése

12i.

A fióktelep ügyfelei által benyújtott panaszok kezeléséért felelős szervezeti egység

12j.

Panasz benyújtása esetén az ügyfelek által alkalmazandó nyelv(ek)

12k.

A fióktelepén keresztül tevékenykedő harmadik országbeli vállalkozás és a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő ügyfelei közötti szerződéses megállapodásokban említett (jogvita esetén) illetékes bíróságok

12l.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő ügyfeleket és a harmadik országbeli vállalkozást érintő jogviták kezelésében illetékes alternatív vitarendezési testület(ek)

12m.

A harmadik országbeli vállalkozás befektetőkártalanítási rendszerben való tagsága

A harmadik országbeli vállalkozás befektetőkártalanítási rendszerben való tagságának ismertetése, beleértve azt, hogy a fióktelep ügyfelei és partnerei jogosultak lesznek-e az ilyen rendszerben való részvételre, a rendszer alkalmazási köre, a jogosultsági feltételek, valamint a rendszer hatálya alá tartozó összegek és pénzügyi eszközök ismertetése

12n.

A harmadik országbeli vállalkozás által az ügyfelek pénzeszközeinek és eszközeinek védelme és kezelése érdekében hozott intézkedések

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamban az ügyfelek pénzeszközeinek vagy eszközeinek biztosítására bevezetett intézkedések ismertetése (különösen, ha a pénzügyi eszközöket és pénzeszközöket letétkezelőnél tartják, a letétkezelő neve és a kapcsolódó szerződések ismertetése)

12o.

Egyéb intézkedések

A harmadik országbeli vállalkozás által a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamban nyújtott szolgáltatások és a fióktelep tevékenységeinek becsületes, tisztességes, professzionális és az ügyfelek érdekeit előmozdító módon történő végzése szempontjából relevánsnak ítélt egyéb intézkedések ismertetése

13a.

A harmadik országbeli vállalkozásnak a fióktelep műveleteire alkalmazandó kiszervezési megállapodásaira vonatkozó információk

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

A kiszervezett (vagy kiszervezendő) funkciók felsorolása és ismertetése

13b.

A kiszervezett funkciók, szolgáltatások vagy tevékenységek ellenőrzésére elkülönített erőforrások (különösen az emberi és technikai erőforrások, valamint a belső kontrollrendszer) ismertetése, amennyiben azok a fióktelepnek a letelepedése szerinti tagállamban végzett műveleteihez kapcsolódnak

14.

Információk a harmadik országbeli vállalkozás által létrehozott, algoritmikus kereskedésre, nagy sebességű kereskedésre és közvetlen elektronikus hozzáférésre vonatkozó, a fióktelep tevékenységeire alkalmazandó intézkedésekről (beleértve az informatikai megállapodásokat is)

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

Azon intézkedések és erőforrások (különösen az emberi és informatikai erőforrások) ismertetése, amelyeket a harmadik országbeli vállalkozás az algoritmikus kereskedés, a nagy sebességű kereskedés és a közvetlen elektronikus hozzáférés, valamint az ilyen tevékenységek ellenőrzése céljából a fióktelepének a letelepedése szerinti tagállamban folytatott tevékenységeihez esetlegesen létrehozott és/vagy elkülönített

15a.

A megfelelési (compliance) funkció (vagy azzal egyenértékű) tevékenységeire vonatkozó információk

Szabályozási változások

Az adatszolgáltatási időszakban a harmadik országbeli vállalkozás fióktelepének tevékenységeire vonatkozó befektetővédelmi intézkedéseket befolyásoló lényeges változások és a szabályozási követelményekben bekövetkezett változások kezelésének és végrehajtásának ismertetése

15b.

Megállapítások

Az elvégzett helyszíni és kiszervezett ellenőrzések száma, valamint megfelelési (compliance) funkciónak a harmadik országbeli vállalkozás műveleteire vonatkozó főbb megállapításainak összefoglalása, amennyiben azok a fióktelep műveletei szempontjából relevánsak

15c.

A harmadik országbeli vállalkozás által azonosított hiányosságok vagy hiányosságok kockázatának kezelése érdekében tett vagy meghozandó intézkedések (beleértve a panaszokat vagy a megfelelési funkció felső vezetésnek címzett ajánlásaitól való eltérést), amennyiben azok a fióktelep műveleteivel kapcsolatosak

15d.

Egyéb

Minden egyéb olyan információ, amelynek feltüntetését a fióktelep relevánsnak ítél

16a.

A belső ellenőrzési funkció (vagy azzal egyenértékű) tevékenységeire vonatkozó információk

Megállapítások

A belső ellenőrzési funkciónak a harmadik országbeli vállalkozás műveleteire vonatkozó főbb megállapításainak összefoglalása, amennyiben azok a fióktelep műveletei szempontjából relevánsak

16b.

A harmadik országbeli vállalkozás által azonosított hiányosságok vagy hiányosságok kockázatának kezelése érdekében tett vagy meghozandó összes intézkedés (beleértve az ütemtervet és a harmadik országbeli vállalkozás érintett szervezeti egységeit) amennyiben azok a fióktelep műveleteivel kapcsolatosak

17a.

A harmadik országbeli vállalkozás kockázatkezelési (vagy azzal egyenértékű) funkciójának tevékenységeire és kockázatkezelési politikájára vonatkozó információk

Kockázatkezelési politika

A harmadik országbeli vállalkozás kockázatkezelési politikájának a fióktelep műveleteire vonatkozó részének összefoglalása, valamint a fióktelepnek az általa végzett szolgáltatásokra és tevékenységekre alkalmazott intézkedései

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

17b.

Megállapítások

A kockázatkezelési funkciónak a harmadik országbeli vállalkozás műveleteire összességében vonatkozó főbb megállapításainak összefoglalása, valamint az ezen megállapítások kezelése érdekében tett vagy meghozandó intézkedések

18.

Bármely egyéb információ, amelyet a harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe relevánsnak talál ahhoz, hogy közölje a letelepedése szerinti tagállam illetékes hatóságával

---

(1)  A harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei által nyújtott, határokon átnyúló szolgáltatásokra vonatkozó adatok a II. mellékletben szerepelnek.

---

II. MELLÉKLET

A 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett adatok benyújtásának formátuma abban az esetben, ha a Bizottság a 600/2014/EU rendelet 47. cikkének (1) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot hozott

Az e végrehajtási rendelet I. mellékletében előírt információkon kívül azok a harmadik országbeli vállalkozások, amelyek a 600/2014/EU rendelet 47. cikkének (3) bekezdésével összhangban befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket is nyújtanak az Európai Unióban a harmadik országok egyenértékűségi rendszerén keresztül (amennyiben a 600/2014/EU rendelet 47. cikkének (1) bekezdése alapján ténylegesen egyenértékűként ismerik el ezeket), a 2014/65/EU irányelv 41. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint az illetékes hatóságnak benyújtandó jelentésükben a következő mezőket is szerepeltetik:

| # | Mező | Almezők |
| --- | --- | --- |
| 19a. | Adatszolgáltatási időszak | A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás kezdőnapja
  (ÉÉÉÉ-HH-NN) |
| 19b. | A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás zárónapja
  (ÉÉÉÉ-HH-NN) |
| 20a. | A harmadik országbeli vállalkozás neve és elérhetősége, beleértve a fióktelep adatait, az információk benyújtásáért felelős személy neve és elérhetősége, valamint a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért felelős harmadik országbeli hatóság neve és elérhetősége | A fióktelep teljes cégneve és jogalany-azonosító kódja (LEI), ha rendelkezésre áll |
| 20b. | A fióktelep címe
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 20c. | A fióktelep elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait |
| 20d. | A harmadik országbeli vállalkozás teljes hivatalos neve és adott esetben a jogalany-azonosítója (LEI)
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 20e. | A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetésének bejegyzett címe
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 20f. | A harmadik országbeli vállalkozás elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait |
| 20g. | A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetése szerinti ország
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 20h. | A harmadik országbeli vállalkozás harmadik országbeli felügyeletéért felelős hatóság neve, címe és országa Amennyiben egynél több hatóság felelős a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért, meg kell adni a részleteket és az egyes hatóságok hatásköreit.
  (az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni) |
| 20i. | Kapcsolattartó személy teljes neve |
| 20j. | A kapcsolattartó személy címe |
| 20k. | A kapcsolattartó személy telefonszáma |
| 20l. | A kapcsolattartó személy e-mail-címe |
| 20 m. | Kapcsolattartó személy beosztása/titulusa |
| 21a. | A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások az adatszolgáltatási időszakban | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban az elfogadható partnereknek és 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza szerinti szakmai ügyfeleknek nyújtott (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. és B. szakaszában meghatározott) befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások felsorolása |
| 21b. | A pénzügyi eszközök azon kategóriáinak felsorolása (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározottak szerint), amelyekkel kapcsolatban ilyen szolgáltatásokat és tevékenységeket végeztek |
| 21c. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep portfóliókezelést végez, az adott tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök összértéke az adatszolgáltatási időszak végén |
| 21d. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep portfóliókezelést végez, az adott tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke |
| 21e. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak végi összértéke, amelyekkel kapcsolatban az ügyfeleknek ilyen szolgáltatást nyújtott az adott tagállamban |
| 21f. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke, amelyekkel kapcsolatban az ügyfeleknek ilyen szolgáltatást nyújtott az adott tagállamban |
| 21g. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által az adott tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak végi összértéke. |
| 21h. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által az adott tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke. |
| 22a. | A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek száma az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban és összességében | A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az Európai Unióban (a letelepedés helye szerinti tagállam kivételével). |
| 22b. | A harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleinek és partnereinek teljes száma összesen |
| 22c. | A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési szolgáltatásokat, befektetési tevékenységeket vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtott, a fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az adott másik tagállamban, a következőkkel együtt:






  — | a fenti számnak az egyes tagállamokban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek vagy kiegészítő szolgáltatások szerinti bontása; és |

#

Mező

Almezők

19a.

Adatszolgáltatási időszak

A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás kezdőnapja

(ÉÉÉÉ-HH-NN)

19b.

A naptári évre vonatkozó adatszolgáltatás zárónapja

(ÉÉÉÉ-HH-NN)

20a.

A harmadik országbeli vállalkozás neve és elérhetősége, beleértve a fióktelep adatait, az információk benyújtásáért felelős személy neve és elérhetősége, valamint a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért felelős harmadik országbeli hatóság neve és elérhetősége

A fióktelep teljes cégneve és jogalany-azonosító kódja (LEI), ha rendelkezésre áll

20b.

A fióktelep címe

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

20c.

A fióktelep elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait

20d.

A harmadik országbeli vállalkozás teljes hivatalos neve és adott esetben a jogalany-azonosítója (LEI)

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

20e.

A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetésének bejegyzett címe

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

20f.

A harmadik országbeli vállalkozás elérhetőségei, beleértve az e-mail-címet, a telefonszámot és a weboldal adatait

20g.

A harmadik országbeli vállalkozás központi ügyvezetése szerinti ország

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

20h.

A harmadik országbeli vállalkozás harmadik országbeli felügyeletéért felelős hatóság neve, címe és országa Amennyiben egynél több hatóság felelős a harmadik országbeli vállalkozás felügyeletéért, meg kell adni a részleteket és az egyes hatóságok hatásköreit.

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

20i.

Kapcsolattartó személy teljes neve

20j.

A kapcsolattartó személy címe

20k.

A kapcsolattartó személy telefonszáma

20l.

A kapcsolattartó személy e-mail-címe

20 m.

Kapcsolattartó személy beosztása/titulusa

21a.

A fióktelep által a letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban az elfogadható partnereknek és 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza szerinti szakmai ügyfeleknek nyújtott (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. és B. szakaszában meghatározott) befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások felsorolása

21b.

A pénzügyi eszközök azon kategóriáinak felsorolása (a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározottak szerint), amelyekkel kapcsolatban ilyen szolgáltatásokat és tevékenységeket végeztek

21c.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep portfóliókezelést végez, az adott tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök összértéke az adatszolgáltatási időszak végén

21d.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep portfóliókezelést végez, az adott tagállamban az ügyfelek számára kezelt eszközök az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke

21e.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak végi összértéke, amelyekkel kapcsolatban az ügyfeleknek ilyen szolgáltatást nyújtott az adott tagállamban

21f.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési tanácsadást végez, azon eszközöknek az adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke, amelyekkel kapcsolatban az ügyfeleknek ilyen szolgáltatást nyújtott az adott tagállamban

21g.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által az adott tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak végi összértéke.

21h.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep az ügyfelek számára pénzügyi eszközök letéti őrzésével és kezelésével kapcsolatos kiegészítő szolgáltatást nyújt, vagy az ügyfelek pénzeszközeit tartja, a fióktelep által az adott tagállamban az ügyfelek számára tartott eszközök (beleértve a készpénzt is) adatszolgáltatási időszak alatti átlagértéke.

22a.

A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek száma az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban és összességében

A fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az Európai Unióban (a letelepedés helye szerinti tagállam kivételével).

22b.

A harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleinek és partnereinek teljes száma összesen

22c.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési szolgáltatásokat, befektetési tevékenységeket vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtott, a fióktelep ügyfeleinek és partnereinek teljes száma az adott másik tagállamban, a következőkkel együtt:

—

a fenti számnak az egyes tagállamokban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek vagy kiegészítő szolgáltatások szerinti bontása; és

| — | a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfélkategóriák szerinti bontás |
| --- | --- |

—

a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfélkategóriák szerinti bontás

23a.

A fióktelep által a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban és a harmadik országbeli vállalkozás által realizált árbevétel és eszközeik összesített értéke az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep árbevétele az Unióban (a letelepedés helye szerinti tagállam kivételével) és a harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a letelepedés helye szerinti tagállam kivételével) nyújtott szolgáltatásokhoz és végzett tevékenységekhez tartozó eszközök összesített értéke

23b.

A harmadik országbeli vállalkozás összes árbevétele

23c.

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep befektetési szolgáltatásokat, befektetési tevékenységeket vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtott, az ilyen befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások árbevétele és a hozzájuk tartozó eszközök összesített értéke, a következőkkel együtt:

| — | az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek vagy kiegészítő szolgáltatások szerinti bontás; és |
| --- | --- |

—

az adott tagállamban nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek vagy kiegészítő szolgáltatások szerinti bontás; és

| — | a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfélkategóriák szerinti bontás |
| --- | --- |

—

a 2014/65/EU irányelvben meghatározott ügyfélkategóriák szerinti bontás

24a.

Amennyiben a fióktelep saját számlára kereskedik, információ a harmadik országbeli vállalkozás Unió-beli partnerekkel szembeni kitettségéről (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamban lévő partnerek kivételével) az adatszolgáltatási időszakban

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep saját számlára kereskedik, az adott tagállamban lévő partnerekkel szembeni havi minimális, átlagos és maximális kitettség

24b.

Az Unió-beli partnerekkel szembeni havi minimális, átlagos és maximális kitettség (a fióktelep letelepedése szerinti tagállam kivételével)

25a.

Amennyiben a fióktelep végez pénzügyi eszközökre vonatkozó jegyzési garanciavállalást és/vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezést, az Unió-beli partnerektől (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lévő partnerek kivételével) származó, a jegyzési garanciavállalás és a pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében az adatszolgáltatási időszakban kezelt pénzügyi eszközök értéke

A fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő azon tagállamok esetében, amelyekben a fióktelep pénzügyi eszközökre vonatkozó jegyzési garanciavállalást és/vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezést biztosít, az adott tagállamban lévő partnerektől származó és a fióktelep általi jegyzési garanciavállalás vagy kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében kezelt pénzügyi eszközök összértéke

25b.

Az Unió-beli (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lévő) partnerektől származó és a fióktelep általi jegyzési garanciavállalás vagy pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezés keretében kezelt pénzügyi eszközök összértéke

26.

A fióktelephez és/vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszokra vonatkozó információk

A fióktelephez és/vagy a harmadik országbeli vállalkozáshoz a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban beérkezett panaszok száma, a következőkkel együtt:

| — | tagállamonkénti bontás; |
| --- | --- |

—

tagállamonkénti bontás;

| — | a legtöbb panaszt eredményező öt pénzügyi eszköz szerinti bontás; |
| --- | --- |

—

a legtöbb panaszt eredményező öt pénzügyi eszköz szerinti bontás;

| — | a panaszok öt leggyakoribb témája szerinti bontás; |
| --- | --- |

—

a panaszok öt leggyakoribb témája szerinti bontás;

| — | az adatszolgáltatási időszakban kezelt panaszok száma; |
| --- | --- |

—

az adatszolgáltatási időszakban kezelt panaszok száma;

| — | a panaszok gondos kezelése érdekében hozott intézkedések |
| --- | --- |

—

a panaszok gondos kezelése érdekében hozott intézkedések

27a.

A fióktelep vagy a harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) az adatszolgáltatási időszakban a fióktelep által folytatott tevékenységekkel összefüggésben végzett marketingtevékenységek ismertetése

A harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) alkalmazott, a fióktelep tevékenységeivel kapcsolatos marketingstratégia ismertetése, beleértve a stratégia földrajzi hatályára és a harmadik országbeli vállalkozás által igénybe vett marketingeszközökre (például ügynökök, roadshow-k, telefonhívások, weboldalak) vonatkozó adatokat

27b.

A harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) használt kereskedelmi nevek felsorolása, valamint minden egyes kereskedelmi név esetében:

| — | azon tagállamok felsorolása, amelyekben használják; |
| --- | --- |

—

azon tagállamok felsorolása, amelyekben használják;

| — | a pénzügyi eszközök azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják; és |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják; és

| — | az ügyfelek azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják |
| --- | --- |

—

az ügyfelek azon kategóriái, amelyekkel kapcsolatban használják

27c.

A harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) igénybe vett ügynökök vagy hasonló szervezetek esetében a személy vagy szervezet neve, valamint címe és elérhetőségei

27d.

A harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) használt weboldalak felsorolása, valamint minden weboldal esetében a webcím

28a.

A harmadik országbeli vállalkozás azon befektetővédelmi intézkedéseinek ismertetése, amelyek az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) a fióktelep ügyfelei számára rendelkezésre állnak, beleértve ezen ügyfeleknek a 2014/65/EU irányelv 39. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett befektetőkártalanítási rendszerből eredő jogait is

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

Az ügyfelek részére nyújtott tájékoztatás és jelentések

A harmadik országbeli vállalkozás azon intézkedéseinek ismertetése, amelyek biztosítják, hogy a vállalkozás teljesítse a 2014/65/EU irányelv 24. és 25. cikke szerinti, az ügyfelekkel szembeni tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségeit, valamint a fióktelep Unión belüli (a fióktelep letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban folytatott) műveleteire vonatkozó végrehajtási intézkedéseket

28b.

A fióktelep által az Unióban (a letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) az ügyfeleivel való kommunikációra használt nyelv(ek)

28c.

Alkalmasság és megfelelőség

A harmadik országbeli vállalkozás azon intézkedéseinek ismertetése, amelyek biztosítják, hogy a vállalkozás teljesítse az alkalmasság vagy a megfelelőség értékelésére vonatkozó kötelezettségeit, amennyiben a fióktelep az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) nyújt szolgáltatásokat ügyfeleknek

28d.

Legjobb végrehajtás

Amennyiben a fióktelep ügyfelei számára megbízásokat hajt végre az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban), azon intézkedések ismertetése, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélmegbízásokat az ügyfelek számára legkedvezőbb feltételek mellett hajtsa végre

28e.

Ügyfelek megbízásainak kezelésére vonatkozó szabályok

A harmadik országbeli vállalkozás azon intézkedéseinek ismertetése, amelyek biztosítják az ügyfélmegbízások azonnali, tisztességes és gyors végrehajtását, különös tekintettel a fióktelepnek az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban folytatott) folytatott műveleteire

28f.

Termékirányítási szabályok

Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozás pénzügyi eszközöket állít elő és/vagy forgalmaz az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban), a harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban folytatott műveleteire vonatkozóan megállapított termékirányítási szabályok ismertetése

28g.

A harmadik országbeli vállalkozásnak az összeférhetetlenségek azonosítására, megelőzésére és kezelésére vonatkozó intézkedései

A harmadik országbeli vállalkozás által a befektetési és kiegészítő szolgáltatások nyújtása során felmerülő összeférhetetlenségek azonosítása, megelőzése vagy kezelése érdekében hozott intézkedések ismertetése, beleértve azokat is, amelyek a fióktelepnek az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) nyújtott befektetési szolgáltatások, befektetési tevékenységek és kiegészítő szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyekre vonatkozó javadalmazási politikából erednek

28h.

A harmadik országbeli vállalkozás panaszkezelésre vonatkozó szabályai

A harmadik országbeli vállalkozás Unió-beli (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállami) ügyfelei által panaszbenyújtás során követendő eljárás ismertetése

28j.

A fióktelep ügyfelei által benyújtott panaszok kezeléséért felelős szervezeti egység

28k.

Panasz benyújtása esetén az ügyfelek által alkalmazandó nyelv(ek)

28l.

A harmadik országbeli vállalkozás és az Unió-beli (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lévő) ügyfelei közötti szerződéses megállapodásokban említett (jogvita esetén) illetékes bíróságok

28m.

Az Unió-beli (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő) ügyfeleket érintő, határokon átnyúló jogviták kezelésében illetékes alternatív vitarendezési testület(ek)

28n.

A harmadik országbeli vállalkozás befektetőkártalanítási rendszerben való tagsága

A harmadik országbeli vállalkozás befektetőkártalanítási rendszerben való tagságának ismertetése, beleértve azt, hogy a fióktelep Unió-beli (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lévő) ügyfelei és partnerei jogosultak lesznek-e az ilyen rendszerben való részvételre, a rendszer alkalmazási köre, a jogosultsági feltételek, valamint a rendszer hatálya alá tartozó összegek és pénzügyi eszközök ismertetése

28o.

A harmadik országbeli vállalkozás által az ügyfelek pénzeszközeinek és eszközeinek védelme és kezelése érdekében hozott intézkedések

Az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) az ügyfelek pénzeszközeinek vagy eszközeinek biztosítására bevezetett intézkedések ismertetése (különösen, ha a pénzügyi eszközöket és pénzeszközöket letétkezelőnél tartják, a letétkezelő neve és a kapcsolódó szerződések ismertetése)

28p.

Egyéb intézkedések

A harmadik országbeli vállalkozás által az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) nyújtott szolgáltatások és a fióktelep tevékenységeinek becsületes, tisztességes, professzionális és az ügyfelek érdekeit előmozdító módon történő végzése szempontjából relevánsnak ítélt egyéb intézkedések ismertetése

29a.

A harmadik országbeli vállalkozásnak a fióktelep műveleteire alkalmazandó kiszervezési megállapodásaira vonatkozó információk

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

A fióktelep befektetési szolgáltatásainak az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) nyújtása és tevékenységeinek végzése céljával kiszervezett (vagy kiszervezendő) funkciók felsorolása és ismertetése

29b.

A kiszervezett funkciók, szolgáltatások vagy tevékenységek ellenőrzésére elkülönített erőforrások (különösen az emberi és technikai erőforrások, valamint a belső kontrollrendszer) ismertetése, amennyiben azok a fióktelepnek az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) végzett műveleteihez kapcsolódnak

30.

Információk a harmadik országbeli vállalkozás által létrehozott, algoritmikus kereskedésre, nagy sebességű kereskedésre és közvetlen elektronikus hozzáférésre vonatkozó, a fióktelep tevékenységeire alkalmazandó intézkedésekről (beleértve az informatikai megállapodásokat is)

(az illetékes hatóságnak korábban bejelentett adatok bármilyen változása esetén kell megadni)

Azon intézkedések és erőforrások (különösen az emberi és informatikai erőforrások) ismertetése, amelyeket a harmadik országbeli vállalkozás az algoritmikus kereskedés, a nagy sebességű kereskedés és a közvetlen elektronikus hozzáférés, valamint az ilyen tevékenységek ellenőrzése céljából a fióktelepének az Unióban (a fióktelep letelepedése szerinti tagállamtól eltérő tagállamban) folytatott tevékenységeihez esetlegesen létrehozott és/vagy elkülönített

31.

Bármely olyan egyéb információ, amelyet az illetékes hatóság szükségesnek ítél ahhoz, hogy megvalósulhasson a fióktelep Unió-beli tevékenységeinek átfogó nyomon követése.

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/114

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1221 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 14.)

a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 17-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Marokkóból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes alumíniumkerekek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 17-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Marokkóból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes alumíniumkerekek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Európai Kerékgyártók Szövetsége (Association of European Wheel Manufacturers, a továbbiakban: panaszos vagy EUWA) által 2021. október 4-én benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Európai Kerékgyártók Szövetsége (Association of European Wheel Manufacturers, a továbbiakban: panaszos vagy EUWA) által 2021. október 4-én benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | A Bizottság az (EU) 2022/934 bizottsági végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a nyilvántartásbavételi rendelet) (3) nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az (EU) 2022/934 bizottsági végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a nyilvántartásbavételi rendelet) (3) nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára vonatkozóan.

3

1.3.   Érdekelt felek és névtelenség iránti kérelem

Érdekelt felek és névtelenség iránti kérelem

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a marokkói hatóságokat, az ismert importőröket, valamint az ismert és érintett felhasználókat és szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a marokkói hatóságokat, az ismert importőröket, valamint az ismert és érintett felhasználókat és szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (5) | A panaszosok és a két együttműködő felhasználó arra kérték a Bizottságot, hogy kezelje bizalmasan a kilétüket, mivel tartanak a vevőik megtorló intézkedéseitől. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban jelentős a megtorló intézkedések veszélye, ezért beleegyezett, hogy a panaszosok és a két együttműködő felhasználó neve ne kerüljön nyilvánosságra. A tényleges anonimitás érdekében a Bizottság az egyéb uniós gyártók kilétét is bizalmasan kezelte annak érdekében, hogy a panaszosok kiléte következtetés útján ne legyen megállapítható. |
| --- | --- |

(5)

A panaszosok és a két együttműködő felhasználó arra kérték a Bizottságot, hogy kezelje bizalmasan a kilétüket, mivel tartanak a vevőik megtorló intézkedéseitől. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban jelentős a megtorló intézkedések veszélye, ezért beleegyezett, hogy a panaszosok és a két együttműködő felhasználó neve ne kerüljön nyilvánosságra. A tényleges anonimitás érdekében a Bizottság az egyéb uniós gyártók kilétét is bizalmasan kezelte annak érdekében, hogy a panaszosok kiléte következtetés útján ne legyen megállapítható.

1.4.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (7) | Négy érdekelt fél kért és kapott meghallgatást a Bizottság szolgálataitól: az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (a továbbiakban: ACEA), az EUWA, a Dika Morocco Africa S.A.R.L (a továbbiakban: Dika), valamint a Hands 8 S.A. (a továbbiakban: Hands). |
| --- | --- |

(7)

Négy érdekelt fél kért és kapott meghallgatást a Bizottság szolgálataitól: az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (a továbbiakban: ACEA), az EUWA, a Dika Morocco Africa S.A.R.L (a továbbiakban: Dika), valamint a Hands 8 S.A. (a továbbiakban: Hands).

| (8) | A Dika és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszban közölt számadatok elavultak, mivel a vizsgálati időszak és a vizsgálat megindításának időpontja között csaknem 8 hónap telt el. Ráadásul a panaszos által kiválasztott vizsgálati időszak pontosan egybeesett időben a Covid19-világjárvány csúcspontjával. Ezenkívül a panaszos által figyelembe vett időszak egy évvel hosszabb volt a Bizottság szokásos gyakorlatánál, amelyet a vonatkozó útmutató (4) ismertet. A Dika úgy ítélte meg, hogy ez a döntés tisztességtelennek és elfogultnak tekinthető, és az elavult számadatok nem minősülhetnek az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésben előírtak szerinti meggyőző bizonyítéknak a dömpingre, a kárra vagy az okozati összefüggésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A Dika és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszban közölt számadatok elavultak, mivel a vizsgálati időszak és a vizsgálat megindításának időpontja között csaknem 8 hónap telt el. Ráadásul a panaszos által kiválasztott vizsgálati időszak pontosan egybeesett időben a Covid19-világjárvány csúcspontjával. Ezenkívül a panaszos által figyelembe vett időszak egy évvel hosszabb volt a Bizottság szokásos gyakorlatánál, amelyet a vonatkozó útmutató (4) ismertet. A Dika úgy ítélte meg, hogy ez a döntés tisztességtelennek és elfogultnak tekinthető, és az elavult számadatok nem minősülhetnek az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésben előírtak szerinti meggyőző bizonyítéknak a dömpingre, a kárra vagy az okozati összefüggésre vonatkozóan.

4

| (9) | A Bizottság először is megjegyezte, hogy a Dika által hivatkozott útmutató kifejezetten kimondja, hogy a dokumentum általános tanácsokkal szolgál, ugyanakkor nem jogilag kötelező erejű, és annak tartalma nem kötelező (5). Ezenkívül az alaprendelet 5. cikke nem tartalmaz semmilyen konkrét rendelkezést a panasz megtétele és a szolgáltatott adatok között eltelt időre vonatkozóan. Mindenesetre a panaszban szereplő vizsgálati időszak 2021. március 31-én zárult le, a hivatalos panasztételre pedig 2021. október 4-én került sor. Ráadásul a panaszos a kárra vonatkozó további adatokat is benyújtott 2021. június 30-ig (6). Következésképpen a panaszos által szolgáltatott adatok naprakészek voltak, és a lehető legközelebb álltak a panasz megtételének időpontjához. Ami a figyelembe vett időszakra és a vizsgálati időszakra vonatkozó állítást illeti, a Bizottság gyakorlata, hogy egy adott évet és az azt megelőző három naptári évet felölelő vizsgálati időszakot választ ki, hogy megvizsgálja a konkrét kár értékelése szempontjából releváns tendenciákat. Az a tény, hogy a panasz egy további évre vonatkozó információkkal is szolgált, nem jelenti azt, hogy olyan elavult számadatok kerültek volna felhasználásra, amelyek tisztességtelenné vagy elfogulttá tennék az értékelést. Ehelyett a legutóbbi rendelkezésre álló – azaz 2021. március 31-ig tartó – időszakra vonatkozóan adott tájékoztatást. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság először is megjegyezte, hogy a Dika által hivatkozott útmutató kifejezetten kimondja, hogy a dokumentum általános tanácsokkal szolgál, ugyanakkor nem jogilag kötelező erejű, és annak tartalma nem kötelező (5). Ezenkívül az alaprendelet 5. cikke nem tartalmaz semmilyen konkrét rendelkezést a panasz megtétele és a szolgáltatott adatok között eltelt időre vonatkozóan. Mindenesetre a panaszban szereplő vizsgálati időszak 2021. március 31-én zárult le, a hivatalos panasztételre pedig 2021. október 4-én került sor. Ráadásul a panaszos a kárra vonatkozó további adatokat is benyújtott 2021. június 30-ig (6). Következésképpen a panaszos által szolgáltatott adatok naprakészek voltak, és a lehető legközelebb álltak a panasz megtételének időpontjához. Ami a figyelembe vett időszakra és a vizsgálati időszakra vonatkozó állítást illeti, a Bizottság gyakorlata, hogy egy adott évet és az azt megelőző három naptári évet felölelő vizsgálati időszakot választ ki, hogy megvizsgálja a konkrét kár értékelése szempontjából releváns tendenciákat. Az a tény, hogy a panasz egy további évre vonatkozó információkkal is szolgált, nem jelenti azt, hogy olyan elavult számadatok kerültek volna felhasználásra, amelyek tisztességtelenné vagy elfogulttá tennék az értékelést. Ehelyett a legutóbbi rendelkezésre álló – azaz 2021. március 31-ig tartó – időszakra vonatkozóan adott tájékoztatást. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

5

6

| (10) | A Dika azt állította, hogy a panasz nem szolgáltatott a számtanilag képzett rendes érték alkalmazására vonatkozó bizonyítékot az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően. Ezenkívül a fél azt állította, hogy a számtanilag képzett rendes érték kiszámítása hibás volt. Ezért a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot a dömpingre vonatkozóan, és azt az alaprendelet 5. cikkével összhangban el kellett volna utasítania. |
| --- | --- |

(10)

A Dika azt állította, hogy a panasz nem szolgáltatott a számtanilag képzett rendes érték alkalmazására vonatkozó bizonyítékot az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően. Ezenkívül a fél azt állította, hogy a számtanilag képzett rendes érték kiszámítása hibás volt. Ezért a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot a dömpingre vonatkozóan, és azt az alaprendelet 5. cikkével összhangban el kellett volna utasítania.

| (11) | A Dika kijelentette, hogy a panaszos nem az alumíniumkerekek Marokkóban felszámított, belföldi eladási árait használta, jóllehet ismerhette volna ezeket az árakat annak fényében, hogy maga az uniós gazdasági ágazat is exportál alumíniumkerekeket Marokkóba. Ezenkívül a Dika azt állította, hogy a panaszos az exportáló gyártók 2018. és 2019. évi pénzügyi beszámolóit használta azon következtetés levonására, hogy a szokásos kereskedelmi forgalomban nem történt értékesítés, miközben ezek a beszámolók a panaszban kiválasztott vizsgálati időszak előtti időszakból származnak. |
| --- | --- |

(11)

A Dika kijelentette, hogy a panaszos nem az alumíniumkerekek Marokkóban felszámított, belföldi eladási árait használta, jóllehet ismerhette volna ezeket az árakat annak fényében, hogy maga az uniós gazdasági ágazat is exportál alumíniumkerekeket Marokkóba. Ezenkívül a Dika azt állította, hogy a panaszos az exportáló gyártók 2018. és 2019. évi pénzügyi beszámolóit használta azon következtetés levonására, hogy a szokásos kereskedelmi forgalomban nem történt értékesítés, miközben ezek a beszámolók a panaszban kiválasztott vizsgálati időszak előtti időszakból származnak.

| (12) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Jelen vizsgálatban a panaszos az EUWA, nem pedig annak egyes tagjai. Mivel a panaszos se nem gyártó, se nem exportőr, nem férhetett hozzá ezekhez az adatokhoz. Ezenkívül a számlák tartalma általában bizalmas üzleti adatoknak minősül. A panaszosnak ezért a marokkói belföldi értékesítési árakra vonatkozó nyilvános információkra kellett támaszkodnia, amelyek a panasz benyújtásának időpontjában nem álltak rendelkezésre. Ami a marokkói exportáló gyártók 2018. és 2019. évi pénzügyi beszámolóinak használatát illeti, a panasz megtételének időpontjában egyedül ezek a beszámolók álltak a panaszos rendelkezésére. A panaszos ezért csak azt a következtetést tudta levonni, hogy az észszerűen rendelkezésre álló információk alapján az ismert marokkói exportáló gyártók a szokásos kereskedelmi forgalomban nem végeztek belföldi értékesítést. Ezért jogosan számította ki számtanilag a rendes értéket. Ennek megfelelően a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Jelen vizsgálatban a panaszos az EUWA, nem pedig annak egyes tagjai. Mivel a panaszos se nem gyártó, se nem exportőr, nem férhetett hozzá ezekhez az adatokhoz. Ezenkívül a számlák tartalma általában bizalmas üzleti adatoknak minősül. A panaszosnak ezért a marokkói belföldi értékesítési árakra vonatkozó nyilvános információkra kellett támaszkodnia, amelyek a panasz benyújtásának időpontjában nem álltak rendelkezésre. Ami a marokkói exportáló gyártók 2018. és 2019. évi pénzügyi beszámolóinak használatát illeti, a panasz megtételének időpontjában egyedül ezek a beszámolók álltak a panaszos rendelkezésére. A panaszos ezért csak azt a következtetést tudta levonni, hogy az észszerűen rendelkezésre álló információk alapján az ismert marokkói exportáló gyártók a szokásos kereskedelmi forgalomban nem végeztek belföldi értékesítést. Ezért jogosan számította ki számtanilag a rendes értéket. Ennek megfelelően a Bizottság elutasította az állítást.

| (13) | A Dika a rendes érték megállapításának állítólagos alapvető hibáira vonatkozó érveket is felhozott. Ezek az érvek a kerékméret megválasztására, az alumíniumöntecsek esetében a Kínából érkező behozatalon alapuló árak alkalmazására, az uniós gyártók költségszerkezetének használatára, bizonyos költségtényezők számításból való kizárására és a 6 %-os haszonkulcs alkalmazására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

A Dika a rendes érték megállapításának állítólagos alapvető hibáira vonatkozó érveket is felhozott. Ezek az érvek a kerékméret megválasztására, az alumíniumöntecsek esetében a Kínából érkező behozatalon alapuló árak alkalmazására, az uniós gyártók költségszerkezetének használatára, bizonyos költségtényezők számításból való kizárására és a 6 %-os haszonkulcs alkalmazására vonatkoznak.

| (14) | A Bizottság nem értett egyet ezekkel az érvekkel. A panaszos által a rendes érték kiszámításához tett feltételezések a panaszos piaci tapasztalatán és ismeretein, valamint nyilvánosan elérhető információkon alapultak. Az a tény, hogy az érdekelt fél nem ért egyet ezekkel a feltételezésekkel, nem teszi azokat érvénytelenné a panaszban szereplő rendes érték kiszámítása céljából. A rendes érték alapjául szolgáló számadatokat elegendő bizonyíték támasztotta alá, és azokat a bizonyítékok Bizottság általi elemzése is megerősítette. Még az érdekelt fél által javasolt bizonyos kiigazítások elvégzése után is (amelyeket mellesleg a Bizottság a panasz értékelése során el is végzett), elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a dömpingre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság nem értett egyet ezekkel az érvekkel. A panaszos által a rendes érték kiszámításához tett feltételezések a panaszos piaci tapasztalatán és ismeretein, valamint nyilvánosan elérhető információkon alapultak. Az a tény, hogy az érdekelt fél nem ért egyet ezekkel a feltételezésekkel, nem teszi azokat érvénytelenné a panaszban szereplő rendes érték kiszámítása céljából. A rendes érték alapjául szolgáló számadatokat elegendő bizonyíték támasztotta alá, és azokat a bizonyítékok Bizottság általi elemzése is megerősítette. Még az érdekelt fél által javasolt bizonyos kiigazítások elvégzése után is (amelyeket mellesleg a Bizottság a panasz értékelése során el is végzett), elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a dömpingre vonatkozóan.

| (15) | A Dika és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszos kihagyta a kárelemzéséből, hogy a piac két szegmensre oszlik – eredeti (OEM) és utángyártott (AM) –, valamint az egyes piacok a különböző keréktípusok szerint alsó és felső kategóriás szegmensre oszlanak. |
| --- | --- |

(15)

A Dika és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszos kihagyta a kárelemzéséből, hogy a piac két szegmensre oszlik – eredeti (OEM) és utángyártott (AM) –, valamint az egyes piacok a különböző keréktípusok szerint alsó és felső kategóriás szegmensre oszlanak.

| (16) | A Bizottság megállapította, hogy bár az eredeti és az utángyártott alumíniumkerekeknek eltérő értékesítési csatornái vannak, azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, és egymással felcserélhetők. Az eredeti és az utángyártott kerekek értékesítését ezért különböző értékesítési csatornáknak kell tekinteni, nem pedig különböző piaci szegmenseknek. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság megállapította, hogy bár az eredeti és az utángyártott alumíniumkerekeknek eltérő értékesítési csatornái vannak, azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, és egymással felcserélhetők. Az eredeti és az utángyártott kerekek értékesítését ezért különböző értékesítési csatornáknak kell tekinteni, nem pedig különböző piaci szegmenseknek.

| (17) | Ami a két értékesítési csatornát illeti, a panaszos becslése szerint a marokkói kivitelt valószínűleg szinte kizárólag az eredeti kerekeket beszerző ügyfelek tették ki. A rendelkezésére álló információk későbbi Bizottság általi elemzése ezt megerősítette. Ez a helyzet a mintába felvett uniós gyártók esetében is, akik szinte kizárólag (mintegy 99,6 %) eredeti kerekeket beszerző ügyfeleknek értékesítettek. |
| --- | --- |

(17)

Ami a két értékesítési csatornát illeti, a panaszos becslése szerint a marokkói kivitelt valószínűleg szinte kizárólag az eredeti kerekeket beszerző ügyfelek tették ki. A rendelkezésére álló információk későbbi Bizottság általi elemzése ezt megerősítette. Ez a helyzet a mintába felvett uniós gyártók esetében is, akik szinte kizárólag (mintegy 99,6 %) eredeti kerekeket beszerző ügyfeleknek értékesítettek.

| (18) | A különböző típusú kerekeket illetően a Bizottság megjegyezte, hogy noha a panasz nem tartalmazott a különféle alumíniumkerék-típusonként elvégzett, teljeskörű kárelemzést, tíz reprezentatív keréktípus alákínálási és alulértékesítési számításai szerepeltek benne. |
| --- | --- |

(18)

A különböző típusú kerekeket illetően a Bizottság megjegyezte, hogy noha a panasz nem tartalmazott a különféle alumíniumkerék-típusonként elvégzett, teljeskörű kárelemzést, tíz reprezentatív keréktípus alákínálási és alulértékesítési számításai szerepeltek benne.

| (19) | Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(19)

Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (20) | A Dika, a Hands és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a marokkói behozatal alakulása nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak, illetve azt nem fenyegetheti károkozással, mivel a 2020. április 1. és 2021. március 31. közötti időszakban csak az uniós piac 2,8 %-át képviselte, illetve nem okozott áreróziót vagy árlenyomást sem. |
| --- | --- |

(20)

A Dika, a Hands és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a marokkói behozatal alakulása nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak, illetve azt nem fenyegetheti károkozással, mivel a 2020. április 1. és 2021. március 31. közötti időszakban csak az uniós piac 2,8 %-át képviselte, illetve nem okozott áreróziót vagy árlenyomást sem.

| (21) | A panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatta, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a Marokkóból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló és jelentősen azok alatti árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére (mind abszolút, mind relatív értelemben). Ez a jelek szerint jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amit például az értékesítésének és a piaci részesedésének csökkenése, a pénzügyi eredményének romlása vagy az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak szintje mutat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(21)

A panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatta, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a Marokkóból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló és jelentősen azok alatti árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére (mind abszolút, mind relatív értelemben). Ez a jelek szerint jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amit például az értékesítésének és a piaci részesedésének csökkenése, a pénzügyi eredményének romlása vagy az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak szintje mutat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (22) | A Dika azt állította, hogy a panaszban szereplő egyes kármutatók – például a termelési kapacitás, az uniós árak és az uniós felhasználás – nem támasztották alá a vizsgálati időszak alatti kár megállapítását. Ráadásul a teljes kapacitáskihasználás nem járható út az alumíniumkerék-gyártók esetében, tekintettel az Európai Unióban az autógyártók által bevezetett „just-in-time” ellátásilánc-modellekre, amelyek megkövetelik, hogy az alumíniumkerék-gyártók rugalmasak legyenek, és rendelkezzenek az utolsó pillanatban felmerülő igényeik kielégítéséhez szükséges kapacitással. |
| --- | --- |

(22)

A Dika azt állította, hogy a panaszban szereplő egyes kármutatók – például a termelési kapacitás, az uniós árak és az uniós felhasználás – nem támasztották alá a vizsgálati időszak alatti kár megállapítását. Ráadásul a teljes kapacitáskihasználás nem járható út az alumíniumkerék-gyártók esetében, tekintettel az Európai Unióban az autógyártók által bevezetett „just-in-time” ellátásilánc-modellekre, amelyek megkövetelik, hogy az alumíniumkerék-gyártók rugalmasak legyenek, és rendelkezzenek az utolsó pillanatban felmerülő igényeik kielégítéséhez szükséges kapacitással.

| (23) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kárnak a vizsgálat megindításához szükséges megállapítása feltételezi többek között az alaprendeletben leírt releváns tényezők vizsgálatát. Az alaprendelet 5. cikkében azonban nem szerepel kifejezetten olyan előírás, amely szerint a 3. cikk (5) bekezdésében említett valamennyi kártényezőnek romló tendenciát kell mutatnia ahhoz, hogy a jelentős kár megállapítása a vizsgálat megindításához szükséges mértékben megalapozott legyen. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal mennyiségének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit releváns tényezők is tanúsítanak. A panasz tartalmazta a felsorolt információkat, és azok a kár fennállására utaltak. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz a kárra vonatkozóan elegendő bizonyítékot tartalmazott és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kárnak a vizsgálat megindításához szükséges megállapítása feltételezi többek között az alaprendeletben leírt releváns tényezők vizsgálatát. Az alaprendelet 5. cikkében azonban nem szerepel kifejezetten olyan előírás, amely szerint a 3. cikk (5) bekezdésében említett valamennyi kártényezőnek romló tendenciát kell mutatnia ahhoz, hogy a jelentős kár megállapítása a vizsgálat megindításához szükséges mértékben megalapozott legyen. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal mennyiségének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit releváns tényezők is tanúsítanak. A panasz tartalmazta a felsorolt információkat, és azok a kár fennállására utaltak. Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz a kárra vonatkozóan elegendő bizonyítékot tartalmazott és elutasította az állítást.

| (24) | A Dika és a Hands azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állhat az Unió érdekében. |
| --- | --- |

(24)

A Dika és a Hands azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állhat az Unió érdekében.

| (25) | Ami az utóbbit illeti, az uniós érdek nem releváns kritérium annak értékeléséhez, hogy egy panasz indokolja-e az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás megindítását. Ezért az azt illető észrevételeket nem vették figyelembe az eljárás megindítására vonatkozó állításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(25)

Ami az utóbbit illeti, az uniós érdek nem releváns kritérium annak értékeléséhez, hogy egy panasz indokolja-e az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás megindítását. Ezért az azt illető észrevételeket nem vették figyelembe az eljárás megindítására vonatkozó állításokkal kapcsolatban.

| (26) | A Dika, a Hands és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszos nem vett figyelembe más tényezőket, mint például az uniós alumíniumkerekek és a marokkói alumíniumkerekek közötti verseny állítólagos hiányát, amely a piac szegmentációjának tudható be; a harmadik országokból érkező behozatalt; valamint a Covid19-világjárvány következményeit. |
| --- | --- |

(26)

A Dika, a Hands és a marokkói hatóságok azt állították, hogy a panaszos nem vett figyelembe más tényezőket, mint például az uniós alumíniumkerekek és a marokkói alumíniumkerekek közötti verseny állítólagos hiányát, amely a piac szegmentációjának tudható be; a harmadik országokból érkező behozatalt; valamint a Covid19-világjárvány következményeit.

| (27) | A panasz Bizottság általi elemzése megerősítette, hogy az említett tényezők megalapozatlanok, ténybeli hibákat tartalmaznak vagy egyszerűen nem elegendőek ahhoz, hogy kétségbe vonják a következtetést, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Unióba történő behozatala dömpingelt árakon történt, és a jelek szerint jelentős kárt okozott az uniós gyártóknak. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta a Dika, a marokkói hatóságok és az ACEA állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk. |
| --- | --- |

(27)

A panasz Bizottság általi elemzése megerősítette, hogy az említett tényezők megalapozatlanok, ténybeli hibákat tartalmaznak vagy egyszerűen nem elegendőek ahhoz, hogy kétségbe vonják a következtetést, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Unióba történő behozatala dömpingelt árakon történt, és a jelek szerint jelentős kárt okozott az uniós gyártóknak. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta a Dika, a marokkói hatóságok és az ACEA állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk.

| (28) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, ezáltal eleget tett az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(28)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, ezáltal eleget tett az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (29) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (30) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság három uniós gyártóból álló végleges mintát választott ki. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a minta kiválasztásának feltétele az volt, hogy a vizsgálati időszakban (azaz 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. között) kik gyártották a legnagyobb reprezentatív mennyiségű hasonló terméket az Unióban. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a hasonló termék teljes uniós termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tette ki, és biztosította a megfelelő földrajzi eloszlást. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban; észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság három uniós gyártóból álló végleges mintát választott ki. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a minta kiválasztásának feltétele az volt, hogy a vizsgálati időszakban (azaz 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. között) kik gyártották a legnagyobb reprezentatív mennyiségű hasonló terméket az Unióban. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a hasonló termék teljes uniós termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tette ki, és biztosította a megfelelő földrajzi eloszlást. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban; észrevétel nem érkezett.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (31) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(31)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (32) | Az ismert független importőrök egyike sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. |
| --- | --- |

(32)

Az ismert független importőrök egyike sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába.

1.5.3.   Mintavétel a Marokkóban működő exportáló gyártók körében

Mintavétel a Marokkóban működő exportáló gyártók körében

| (33) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Marokkóban működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Marokkói Királyság külképviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Marokkóban működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Marokkói Királyság külképviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (34) | Csak az érintett országban működő két exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, ezek azonban az alumíniumkerekek Marokkóból érkező behozatalának gyakorlatilag egészét kiteszik. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(34)

Csak az érintett országban működő két exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, ezek azonban az alumíniumkerekek Marokkóból érkező behozatalának gyakorlatilag egészét kiteszik. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy nincs szükség a mintavételre.

1.6.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (35) | A Bizottság kérdőíveket küldött három uniós gyártónak, a panaszosnak, két ismert felhasználónak, továbbá az érintett országban működő két exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7). |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság kérdőíveket küldött három uniós gyártónak, a panaszosnak, két ismert felhasználónak, továbbá az érintett országban működő két exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7).

7

| (36) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, a kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudta az alaprendelet 16. cikke értelmében vett ellenőrző látogatások mindegyikét megvalósítani.






  — | Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a mintában szereplő két uniós gyártó és egy felhasználó (8) telephelyén, illetve a következő exportáló gyártók marokkói telephelyén került sor: HANDS 8 S.A. (a továbbiakban: Hands), |
| --- | --- | --- |

(36)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, a kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudta az alaprendelet 16. cikke értelmében vett ellenőrző látogatások mindegyikét megvalósítani.

—

Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a mintában szereplő két uniós gyártó és egy felhasználó (8) telephelyén, illetve a következő exportáló gyártók marokkói telephelyén került sor: HANDS 8 S.A. (a továbbiakban: Hands),

8

| — | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (a továbbiakban: Dika). |
| --- | --- |

—

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (a továbbiakban: Dika).

| (37) | Ezenfelül – a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9) összhangban – a Bizottság távoli ellenőrzéseket hajtott végre a Dikával kapcsolatban álló egyik vállalat, a CITIC Dicastal Co., Ltd. (a továbbiakban: CITIC) és egy uniós gyártó esetében. |
| --- | --- |

(37)

Ezenfelül – a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9) összhangban – a Bizottság távoli ellenőrzéseket hajtott végre a Dikával kapcsolatban álló egyik vállalat, a CITIC Dicastal Co., Ltd. (a továbbiakban: CITIC) és egy uniós gyártó esetében.

9

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (38) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(38)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (39) | Az érintett termék a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: a 8701–8705 HR-vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek Marokkóból származó alumíniumkerekei (a továbbiakban: az érintett termék) tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül. |
| --- | --- |

(39)

Az érintett termék a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: a 8701–8705 HR-vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek Marokkóból származó alumíniumkerekei (a továbbiakban: az érintett termék) tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül.

| (40) | Az alumíniumkerekeket hagyományosan két értékesítési csatornán keresztül értékesítik az Unióban: az eredeti termékek piacán, főleg személygépjármű-gyártók részére, és az utángyártott termékek piacán, például forgalmazók, kiskereskedők, javítóműhelyek stb. részére. A figyelembe vett időszakban a Marokkóból származó érintett terméket kizárólag az eredeti termékek értékesítési csatornáján keresztül értékesítették. Az eredeti termékek értékesítési csatornájában a személygépjármű-gyártók az alumíniumkerekekkel kapcsolatos pályázati eljárásokat hirdetnek, és gyakran részt vesznek azoknak az új kerekeknek a fejlesztési folyamatában, amelyeket saját márkanevük alatt értékesítenek. Az uniós gyártók és a marokkói exportőrök egyaránt részt vehetnek ugyanazokon a pályázatokon. |
| --- | --- |

(40)

Az alumíniumkerekeket hagyományosan két értékesítési csatornán keresztül értékesítik az Unióban: az eredeti termékek piacán, főleg személygépjármű-gyártók részére, és az utángyártott termékek piacán, például forgalmazók, kiskereskedők, javítóműhelyek stb. részére. A figyelembe vett időszakban a Marokkóból származó érintett terméket kizárólag az eredeti termékek értékesítési csatornáján keresztül értékesítették. Az eredeti termékek értékesítési csatornájában a személygépjármű-gyártók az alumíniumkerekekkel kapcsolatos pályázati eljárásokat hirdetnek, és gyakran részt vesznek azoknak az új kerekeknek a fejlesztési folyamatában, amelyeket saját márkanevük alatt értékesítenek. Az uniós gyártók és a marokkói exportőrök egyaránt részt vehetnek ugyanazokon a pályázatokon.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (41) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(41)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Marokkóban gyártott és a marokkói belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Marokkóban gyártott és a marokkói belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (42) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Marokkó

Marokkó

3.1.1.   Az exportáló gyártók által tanúsított együttműködés

Az exportáló gyártók által tanúsított együttműködés

| (43) | A (34) preambulumbekezdésben jelzett módon két marokkói exportáló gyártó – a Dika és a Hands – jelentkezett és nyújtott be a kérdőívre válaszokat a vizsgálat során. A CITIC, amely a Dikával kapcsolatban álló vállalat, egy kínai alumíniumkerék-gyártó. A CITIC alumíniumkerekeket szerez be a Dikától, majd továbbértékesíti azokat az Unióba, Marokkóba és más harmadik országokba. A CITIC vállalattal lefolytatott távoli ellenőrzés során a Bizottság számos olyan hibát tárt fel, amelyek komolyan kétségbe vonták a belföldi és uniós értékesítések jegyzékeinek megbízhatóságát. Ezek a hibák főként az értékesítési jegyzékekben rögzített árak, a számlákon szereplő árak és a ténylegesen kifizetett összegek közötti eltérésekkel voltak kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(43)

A (34) preambulumbekezdésben jelzett módon két marokkói exportáló gyártó – a Dika és a Hands – jelentkezett és nyújtott be a kérdőívre válaszokat a vizsgálat során. A CITIC, amely a Dikával kapcsolatban álló vállalat, egy kínai alumíniumkerék-gyártó. A CITIC alumíniumkerekeket szerez be a Dikától, majd továbbértékesíti azokat az Unióba, Marokkóba és más harmadik országokba. A CITIC vállalattal lefolytatott távoli ellenőrzés során a Bizottság számos olyan hibát tárt fel, amelyek komolyan kétségbe vonták a belföldi és uniós értékesítések jegyzékeinek megbízhatóságát. Ezek a hibák főként az értékesítési jegyzékekben rögzített árak, a számlákon szereplő árak és a ténylegesen kifizetett összegek közötti eltérésekkel voltak kapcsolatosak.

| (44) | 2022. április 1-jén, a Dikánál végzett helyszíni ellenőrzés során, amelyre azt követően került sor, hogy a CITIC-kel lezajlott a távoli ellenőrzés, a vállalat benyújtotta az értékesítési jegyzékek felülvizsgált változatát, amelyben szerepelt a feltárt eltérések magyarázata is. Ekkor azonban már nem volt lehetőség a felülvizsgált értékesítési jegyzékek ellenőrzésére vagy összevetésére. Ezenfelül az újonnan benyújtott adatok előzetes ellenőrzése során kiderült, hogy a vállalat által végrehajtott módosítások nem orvosoltak minden, a távoli ellenőrzés során említett eltérést, ugyanakkor e módosítások teljes száma jóval magasabb volt a távoli ellenőrzés alapján vártnál. Tekintettel a hibák jellegére és számára – amely közül néhány ráadásul a felülvizsgálatot követően is fennállt –, a Bizottság nem támaszkodhatott az értékesítési jegyzékek pontosságára. A Bizottság tehát nem tudta ellenőrizni a vállalat dömpingkülönbözetének megállapításához szükséges információkat. |
| --- | --- |

(44)

2022. április 1-jén, a Dikánál végzett helyszíni ellenőrzés során, amelyre azt követően került sor, hogy a CITIC-kel lezajlott a távoli ellenőrzés, a vállalat benyújtotta az értékesítési jegyzékek felülvizsgált változatát, amelyben szerepelt a feltárt eltérések magyarázata is. Ekkor azonban már nem volt lehetőség a felülvizsgált értékesítési jegyzékek ellenőrzésére vagy összevetésére. Ezenfelül az újonnan benyújtott adatok előzetes ellenőrzése során kiderült, hogy a vállalat által végrehajtott módosítások nem orvosoltak minden, a távoli ellenőrzés során említett eltérést, ugyanakkor e módosítások teljes száma jóval magasabb volt a távoli ellenőrzés alapján vártnál. Tekintettel a hibák jellegére és számára – amely közül néhány ráadásul a felülvizsgálatot követően is fennállt –, a Bizottság nem támaszkodhatott az értékesítési jegyzékek pontosságára. A Bizottság tehát nem tudta ellenőrizni a vállalat dömpingkülönbözetének megállapításához szükséges információkat.

| (45) | Az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság 2022. május 5-i levelében tájékoztatta az Dikát és a vele kapcsolatban álló vállalatot arról, hogy milyen okokból szándékozik figyelmen kívül hagyni a benyújtott információkat, és lehetőséget biztosított számukra arra, hogy további magyarázattal szolgáljanak (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél). |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság 2022. május 5-i levelében tájékoztatta az Dikát és a vele kapcsolatban álló vállalatot arról, hogy milyen okokból szándékozik figyelmen kívül hagyni a benyújtott információkat, és lehetőséget biztosított számukra arra, hogy további magyarázattal szolgáljanak (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél).

| (46) | A vállalat 2022. május 12-én válaszolt a Bizottság levelére. Válaszában a vállalat kifejtette, hogy az értékesítési jegyzékekben a számviteli elveinek megfelelően rögzítette értékesítéseit. A vállalat ezért – a távoli ellenőrzés, valamint a helyszíni ellenőrző látogatás során tett kijelentéseivel ellentétben – fenntartotta, hogy az eredeti értékesítési jegyzékek, amelyek összértékeit össze lehet vetni a vállalat SAP számviteli rendszerében szereplő adatokkal, teljeskörűek, pontosak, nincsenek bennük hibák és nem igényelnek felülvizsgálatot. A vállalat által a távoli ellenőrzés után végzett módosításokat állítólagosan ugyanis csak azért adták át a Bizottságnak, hogy igazolják a CITIC teljeskörű együttműködését a vizsgálatban. A vállalat ezért kijelentette, hogy a Bizottságnak az értékesítési jegyzékek eredeti, nem felülvizsgált változatát kell használnia. A vállalat kijelentette, hogy másodlagosan a Bizottság használhatja az értékesítési jegyzékek felülvizsgált, a levéllel együtt benyújtott változatát, mivel a hiányosságok állítólagosan nem voltak olyan mértékűek, hogy indokolatlanul megnehezítsék az észszerűen pontos ténymegállapítást. Ezek az értékesítési jegyzékek hasonlóak voltak a helyszíni ellenőrzés során átadottakhoz, csak korábban hiányzó adatokat belevettek, néhány hibát kijavítottak és további magyarázatokat fűztek hozzájuk. Számos hiba azonban továbbra is benne maradt a jegyzékekben, több ügylet esetében továbbra sem közölték a ténylegesen beérkezett összeget, és a Bizottságnak nem állt módjában összevetni vagy ellenőrizni a vállalat 18. cikk szerinti levélre adott válaszához csatolt, felülvizsgált értékesítési jegyzékeket. A vállalat azt is kijelentette, hogy arra az esetre, ha a Bizottság ragaszkodna az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához, utóbbinak a CITIC pénzügyi beszámolóit fel kell használnia részleges rendelkezésre álló tényekként. |
| --- | --- |

(46)

A vállalat 2022. május 12-én válaszolt a Bizottság levelére. Válaszában a vállalat kifejtette, hogy az értékesítési jegyzékekben a számviteli elveinek megfelelően rögzítette értékesítéseit. A vállalat ezért – a távoli ellenőrzés, valamint a helyszíni ellenőrző látogatás során tett kijelentéseivel ellentétben – fenntartotta, hogy az eredeti értékesítési jegyzékek, amelyek összértékeit össze lehet vetni a vállalat SAP számviteli rendszerében szereplő adatokkal, teljeskörűek, pontosak, nincsenek bennük hibák és nem igényelnek felülvizsgálatot. A vállalat által a távoli ellenőrzés után végzett módosításokat állítólagosan ugyanis csak azért adták át a Bizottságnak, hogy igazolják a CITIC teljeskörű együttműködését a vizsgálatban. A vállalat ezért kijelentette, hogy a Bizottságnak az értékesítési jegyzékek eredeti, nem felülvizsgált változatát kell használnia. A vállalat kijelentette, hogy másodlagosan a Bizottság használhatja az értékesítési jegyzékek felülvizsgált, a levéllel együtt benyújtott változatát, mivel a hiányosságok állítólagosan nem voltak olyan mértékűek, hogy indokolatlanul megnehezítsék az észszerűen pontos ténymegállapítást. Ezek az értékesítési jegyzékek hasonlóak voltak a helyszíni ellenőrzés során átadottakhoz, csak korábban hiányzó adatokat belevettek, néhány hibát kijavítottak és további magyarázatokat fűztek hozzájuk. Számos hiba azonban továbbra is benne maradt a jegyzékekben, több ügylet esetében továbbra sem közölték a ténylegesen beérkezett összeget, és a Bizottságnak nem állt módjában összevetni vagy ellenőrizni a vállalat 18. cikk szerinti levélre adott válaszához csatolt, felülvizsgált értékesítési jegyzékeket. A vállalat azt is kijelentette, hogy arra az esetre, ha a Bizottság ragaszkodna az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához, utóbbinak a CITIC pénzügyi beszámolóit fel kell használnia részleges rendelkezésre álló tényekként.

| (47) | A Bizottság nem értett egyet a vállalat által a 18. cikk szerinti levélre adott válaszában felhozott érvekkel. Az exportáló gyártók számára összeállított dömpingellenes kérdőív egyértelműen azt kérte, hogy ügyletek szerinti bontásban nyújtsák be az értékesítési jegyzékeket. A kérdőívhez mellékelt táblázatsablonok egyértelműen úgy kérik az adatok megadását, ahogyan azok a számlán szerepelnek (számlán szereplő mennyiség, a számla értéke, kapcsolódó jóváírások stb.). A vállalat maga is elismerte, hogy nem a számlák alapján állították össze az értékesítési jegyzékeket, hanem saját számviteli gyakorlatuk alapján. Ezenfelül a vállalat azzal érvelt, hogy a számlaérték és a ténylegesen befolyt összeg közötti bármilyen különbséget rendszerint az értékesítési jegyzékekben engedmény, kedvezmény, jóváírás vagy más jogcímen rögzítik. Megállapítást nyert azonban, hogy ezek a különbségek nem tükröződnek szisztematikusan a vállalat értékesítési jegyzékeiben. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság nem értett egyet a vállalat által a 18. cikk szerinti levélre adott válaszában felhozott érvekkel. Az exportáló gyártók számára összeállított dömpingellenes kérdőív egyértelműen azt kérte, hogy ügyletek szerinti bontásban nyújtsák be az értékesítési jegyzékeket. A kérdőívhez mellékelt táblázatsablonok egyértelműen úgy kérik az adatok megadását, ahogyan azok a számlán szerepelnek (számlán szereplő mennyiség, a számla értéke, kapcsolódó jóváírások stb.). A vállalat maga is elismerte, hogy nem a számlák alapján állították össze az értékesítési jegyzékeket, hanem saját számviteli gyakorlatuk alapján. Ezenfelül a vállalat azzal érvelt, hogy a számlaérték és a ténylegesen befolyt összeg közötti bármilyen különbséget rendszerint az értékesítési jegyzékekben engedmény, kedvezmény, jóváírás vagy más jogcímen rögzítik. Megállapítást nyert azonban, hogy ezek a különbségek nem tükröződnek szisztematikusan a vállalat értékesítési jegyzékeiben.

| (48) | A (44) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgált értékesítési jegyzékeket nem lehetett kellő időben összevetni vagy ellenőrizni. Amint azt a Bizottság a távoli ellenőrzést és az adatellenőrzést megelőző, 2022. március 11-i levelében elmagyarázta a vállalatnak, a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleménnyel (10) összhangban, a távoli ellenőrzés célja az volt, hogy bizonyosságot szerezzen a vállalat kérdőívre adott válaszaiban benyújtott információkkal kapcsolatban. A Bizottság nem szerzett bizonyosságot a távoli ellenőrzés során az értékesítési jegyzékekkel kapcsolatban. A 18. cikk szerinti levélre adott válaszában vállalat által javasolt, a CITIC-kel lefolytatandó további távoli ellenőrzés nem lenne képes orvosolni azt, hogy az adatokat nem nyújtották be időben, sem pedig a távoli ellenőrzés során megállapított hibákat, amelyre már a megszabott határidőn belül került sor. |
| --- | --- |

(48)

A (44) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgált értékesítési jegyzékeket nem lehetett kellő időben összevetni vagy ellenőrizni. Amint azt a Bizottság a távoli ellenőrzést és az adatellenőrzést megelőző, 2022. március 11-i levelében elmagyarázta a vállalatnak, a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleménnyel (10) összhangban, a távoli ellenőrzés célja az volt, hogy bizonyosságot szerezzen a vállalat kérdőívre adott válaszaiban benyújtott információkkal kapcsolatban. A Bizottság nem szerzett bizonyosságot a távoli ellenőrzés során az értékesítési jegyzékekkel kapcsolatban. A 18. cikk szerinti levélre adott válaszában vállalat által javasolt, a CITIC-kel lefolytatandó további távoli ellenőrzés nem lenne képes orvosolni azt, hogy az adatokat nem nyújtották be időben, sem pedig a távoli ellenőrzés során megállapított hibákat, amelyre már a megszabott határidőn belül került sor.

10

| (49) | Ezenkívül néhány, a távoli ellenőrzés során megvitatott változtatást nem vettek figyelembe a felülvizsgált táblázatokban. A 18. cikk szerinti levélre adott válaszában a vállalat új, felülvizsgált értékesítési jegyzékeket nyújtott be: ezeken további változtatásokat hajtottak végre, amelyeket azokban szintén nem lehetett összevetni vagy ellenőrizni. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a vállalat nem nyújtotta be a kért információkat a vizsgálatban megszabott határidőkön belül. Nem volt elfogadható a vállalat által javasolt alternatíva, mely szerint a Bizottság a CITIC pénzügyi beszámolóit használja fel részleges rendelkezésre álló tényekként. E pénzügyi beszámolók használata nem tenné lehetővé a Bizottság számára, hogy az alaprendelet által megkövetelt részletességgel és pontossággal állapítsa meg a rendes értéket és az exportárat, mivel ezek nem tennék lehetővé a termékenkénti vagy ügyletenkénti elemzést. |
| --- | --- |

(49)

Ezenkívül néhány, a távoli ellenőrzés során megvitatott változtatást nem vettek figyelembe a felülvizsgált táblázatokban. A 18. cikk szerinti levélre adott válaszában a vállalat új, felülvizsgált értékesítési jegyzékeket nyújtott be: ezeken további változtatásokat hajtottak végre, amelyeket azokban szintén nem lehetett összevetni vagy ellenőrizni. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a vállalat nem nyújtotta be a kért információkat a vizsgálatban megszabott határidőkön belül. Nem volt elfogadható a vállalat által javasolt alternatíva, mely szerint a Bizottság a CITIC pénzügyi beszámolóit használja fel részleges rendelkezésre álló tényekként. E pénzügyi beszámolók használata nem tenné lehetővé a Bizottság számára, hogy az alaprendelet által megkövetelt részletességgel és pontossággal állapítsa meg a rendes értéket és az exportárat, mivel ezek nem tennék lehetővé a termékenkénti vagy ügyletenkénti elemzést.

| (50) | mivel a Dika és a vele kapcsolatban álló vállalat, a CITIC nem szolgáltatott olyan információkat, amelyek lehetővé tették volna a Bizottság számára az észszerűen pontos ténymegállapítást, és az ilyen ténymegállapítást lehetővé tevő információkat nem nyújtották be, a Bizottság úgy döntött, hogy figyelmen kívül hagyja a vállalat által a belföldi és uniós értékesítési jegyzékek tekintetében benyújtott információkat. Mivel ezek az információk döntő fontosságúak a rendes érték és az exportár meghatározásánál, a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy egyéni dömpingkülönbözetet számoljon ki a vállalat számára. |
| --- | --- |

(50)

mivel a Dika és a vele kapcsolatban álló vállalat, a CITIC nem szolgáltatott olyan információkat, amelyek lehetővé tették volna a Bizottság számára az észszerűen pontos ténymegállapítást, és az ilyen ténymegállapítást lehetővé tevő információkat nem nyújtották be, a Bizottság úgy döntött, hogy figyelmen kívül hagyja a vállalat által a belföldi és uniós értékesítési jegyzékek tekintetében benyújtott információkat. Mivel ezek az információk döntő fontosságúak a rendes érték és az exportár meghatározásánál, a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy egyéni dömpingkülönbözetet számoljon ki a vállalat számára.

| (51) | Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen figyelmen kívül hagyta a szóban forgó exportáló gyártó által benyújtott információkat, és megerősítette, hogy az érintett exportáló gyártóra vonatkozóan – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján – a rendelkezésre álló tényeket használja fel. |
| --- | --- |

(51)

Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen figyelmen kívül hagyta a szóban forgó exportáló gyártó által benyújtott információkat, és megerősítette, hogy az érintett exportáló gyártóra vonatkozóan – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján – a rendelkezésre álló tényeket használja fel.

3.1.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (52) | Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a 3.1.1. pontban leírt alkalmazása miatt a dömpingkülönbözet alábbiakban bemutatott kiszámítása csak a fennmaradó marokkói exportáló gyártóra, a Hands vállalatra vonatkozott. |
| --- | --- |

(52)

Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a 3.1.1. pontban leírt alkalmazása miatt a dömpingkülönbözet alábbiakban bemutatott kiszámítása csak a fennmaradó marokkói exportáló gyártóra, a Hands vállalatra vonatkozott.

| (53) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a rendes érték az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalomban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik. A Bizottság azonban megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem értékesített a belföldi piacon. A vizsgálati időszak alatt marokkói vevőnek történt csekély számú alumíniumkerék-értékesítés egyetlen személygépjármű-gyártó felé történt, amely egy vámmentes gazdasági övezetben („zone d’accélération industrielle”, korábban más néven „zone franche” vagy „zone franche d’exportation”) található, amely hasonló ahhoz a gazdasági övezethez, ahol az együttműködő gyártó található. A személygépjármű-gyártó az alumíniumkereket azért vásárolta, hogy azokat járművek összeszereléséhez használja. Ezt követően a vámmentes övezetből kiszállítják a járműveket (nem pedig csak az alumíniumkerekeket) belföldi értékesítés vagy export céljából. A járművek végső rendeltetési helye valószínűleg nem a belföldi piac volt. Egy 2020-ban készült tanulmány kimutatta, hogy a Marokkóban gyártott autók 90 %-át az exportpiacra szánják (11), amit a marokkói személygépjármű-gyártóktól származó információk is megerősítettek (12). Ezenkívül a szabadkereskedelmi övezeteket szabályozó 19-94. törvény értelmében az ilyen övezetekben található vállalatoknak forgalmuk legalább 70 %-át exportból kell realizálniuk (13). |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a rendes érték az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalomban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik. A Bizottság azonban megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem értékesített a belföldi piacon. A vizsgálati időszak alatt marokkói vevőnek történt csekély számú alumíniumkerék-értékesítés egyetlen személygépjármű-gyártó felé történt, amely egy vámmentes gazdasági övezetben („zone d’accélération industrielle”, korábban más néven „zone franche” vagy „zone franche d’exportation”) található, amely hasonló ahhoz a gazdasági övezethez, ahol az együttműködő gyártó található. A személygépjármű-gyártó az alumíniumkereket azért vásárolta, hogy azokat járművek összeszereléséhez használja. Ezt követően a vámmentes övezetből kiszállítják a járműveket (nem pedig csak az alumíniumkerekeket) belföldi értékesítés vagy export céljából. A járművek végső rendeltetési helye valószínűleg nem a belföldi piac volt. Egy 2020-ban készült tanulmány kimutatta, hogy a Marokkóban gyártott autók 90 %-át az exportpiacra szánják (11), amit a marokkói személygépjármű-gyártóktól származó információk is megerősítettek (12). Ezenkívül a szabadkereskedelmi övezeteket szabályozó 19-94. törvény értelmében az ilyen övezetekben található vállalatoknak forgalmuk legalább 70 %-át exportból kell realizálniuk (13).

zone d’accélération industrielle

zone franche

zone franche d’exportation

11

12

13

| (54) | Amint azt fentebb kifejtettük, az alumíniumkerekek együttműködő exportáló gyártó általi, a szóban forgó marokkói vevő felé történő értékesítése egy gazdasági övezetből egy másikba történő értékesítés volt. Az ilyen marokkói gazdasági övezetekben található vállalatok mentesülnek a Marokkó területén szokásosan alkalmazandó vámtörvények és -rendeletek alól, és az áruk gazdasági övezetbe történő belépése exportnak minősül (14). Mivel az alumíniumkerekeket egy gazdasági övezetben állították elő, majd ezt követően egy másik gazdasági övezetben található vállalatnak értékesítették és oda átszállították, az alumíniumkerekek gyakorlatilag soha nem léptek be Marokkó vámterületére, ezért ez nem tekinthető belföldi értékesítésnek. |
| --- | --- |

(54)

Amint azt fentebb kifejtettük, az alumíniumkerekek együttműködő exportáló gyártó általi, a szóban forgó marokkói vevő felé történő értékesítése egy gazdasági övezetből egy másikba történő értékesítés volt. Az ilyen marokkói gazdasági övezetekben található vállalatok mentesülnek a Marokkó területén szokásosan alkalmazandó vámtörvények és -rendeletek alól, és az áruk gazdasági övezetbe történő belépése exportnak minősül (14). Mivel az alumíniumkerekeket egy gazdasági övezetben állították elő, majd ezt követően egy másik gazdasági övezetben található vállalatnak értékesítették és oda átszállították, az alumíniumkerekek gyakorlatilag soha nem léptek be Marokkó vámterületére, ezért ez nem tekinthető belföldi értékesítésnek.

14

| (55) | Mindenesetre, még ha a Bizottság a vámmentes gazdasági övezetben található vállalat felé történt marokkói értékesítéseket belföldi értékesítéseknek is tekintené, azok nem voltak reprezentatívak, és nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja. |
| --- | --- |

(55)

Mindenesetre, még ha a Bizottság a vámmentes gazdasági övezetben található vállalat felé történt marokkói értékesítéseket belföldi értékesítéseknek is tekintené, azok nem voltak reprezentatívak, és nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja.

| (56) | E tekintetben, az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes mennyisége reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes mennyisége eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes mennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján az együttműködő exportáló gyártó marokkói értékesítése nem volt reprezentatív. |
| --- | --- |

(56)

E tekintetben, az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes mennyisége reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes mennyisége eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes mennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján az együttműködő exportáló gyártó marokkói értékesítése nem volt reprezentatív.

| (57) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. A belföldi értékesítések elemzése azt mutatta, hogy a belföldi értékesítések egyike sem volt nyereséges, így nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került azokra sor. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. A belföldi értékesítések elemzése azt mutatta, hogy a belföldi értékesítések egyike sem volt nyereséges, így nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került azokra sor.

| (58) | mivel a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítették a hasonló terméket a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(58)

mivel a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítették a hasonló terméket a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (59) | Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy ha a szokásos kereskedelmi forgalomban a belföldi piacon nem történik értékesítés, akkor a hasonló termék rendes értékét a származási országban felmerült előállítási költségnek és az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és igazgatási költségeknek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség észszerű összegének alapján kell kiszámítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy az SGA-költségek és a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált exportőr vagy gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mivel azonban a Hands a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítette a hasonló terméket, amint azt fentebb kifejtettük, az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése három alternatív módszert ír elő:






  a) | a vizsgálat alá eső többi exportőrre vagy gyártóra/termelőre nézve, a hasonló terméknek a származási ország hazai piacán való előállítására és értékesítésére vonatkozóan megállapított tényleges összegek súlyozott átlaga alapján; |
| --- | --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy ha a szokásos kereskedelmi forgalomban a belföldi piacon nem történik értékesítés, akkor a hasonló termék rendes értékét a származási országban felmerült előállítási költségnek és az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és igazgatási költségeknek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség észszerű összegének alapján kell kiszámítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy az SGA-költségek és a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált exportőr vagy gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mivel azonban a Hands a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítette a hasonló terméket, amint azt fentebb kifejtettük, az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése három alternatív módszert ír elő:

a)

a vizsgálat alá eső többi exportőrre vagy gyártóra/termelőre nézve, a hasonló terméknek a származási ország hazai piacán való előállítására és értékesítésére vonatkozóan megállapított tényleges összegek súlyozott átlaga alapján;

| b) | a kérdéses gyártóknál/termelőknél vagy exportőröknél az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére a szokásos kereskedelmi forgalomban a származási ország hazai piacán alkalmazandó tényleges összegek alapján; |
| --- | --- |

b)

a kérdéses gyártóknál/termelőknél vagy exportőröknél az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére a szokásos kereskedelmi forgalomban a származási ország hazai piacán alkalmazandó tényleges összegek alapján;

| c) | bármilyen más észszerű módszer alapján, feltéve, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladja meg más exportőrök vagy gyártók/termelők által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereséget. |
| --- | --- |

c)

bármilyen más észszerű módszer alapján, feltéve, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladja meg más exportőrök vagy gyártók/termelők által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereséget.

| (60) | Ami a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontját illeti, csak egy másik alumíniumkerekeket exportáló gyártó volt Marokkóban, a Dika. A Dika összes alumíniumkerekét gazdasági övezetekben található személygépjármű-gyártóknak értékesítette Marokkóban. Az (53) és (54) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az értékesítések nem minősültek belföldi értékesítésnek. Ezenkívül a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett átlagnak legalább két exportáló gyártó súlyozott átlagának kell lennie (15). Ezért a Dika adatait nem lehetett felhasználni, még akkor sem, ha értékesítéseit a Bizottság megbízhatónak ítélte volna. A 2. cikk (6) bekezdésének a) pontja ezért nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(60)

Ami a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontját illeti, csak egy másik alumíniumkerekeket exportáló gyártó volt Marokkóban, a Dika. A Dika összes alumíniumkerekét gazdasági övezetekben található személygépjármű-gyártóknak értékesítette Marokkóban. Az (53) és (54) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az értékesítések nem minősültek belföldi értékesítésnek. Ezenkívül a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett átlagnak legalább két exportáló gyártó súlyozott átlagának kell lennie (15). Ezért a Dika adatait nem lehetett felhasználni, még akkor sem, ha értékesítéseit a Bizottság megbízhatónak ítélte volna. A 2. cikk (6) bekezdésének a) pontja ezért nem alkalmazható.

15

| (61) | A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja szerint a kérdéses gyártóknál vagy exportőröknél az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére vonatkozóan a szokásos kereskedelmi forgalomban a belföldi piacon megállapított összegeket kell figyelembe venni. A Hands azonban csak alumíniumkerekeket állított elő és értékesítéseire egyáltalán nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem volt alkalmazható. |
| --- | --- |

(61)

A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja szerint a kérdéses gyártóknál vagy exportőröknél az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére vonatkozóan a szokásos kereskedelmi forgalomban a belföldi piacon megállapított összegeket kell figyelembe venni. A Hands azonban csak alumíniumkerekeket állított elő és értékesítéseire egyáltalán nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem volt alkalmazható.

| (62) | A 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja az SGA-költségek és a nyereség megállapításának „bármilyen más észszerű módszerére” hivatkozik. Mivel nincsenek más alumíniumkerék-gyártók Marokkóban, a Bizottság észszerűnek ítélte a brazíliai alumíniumkerék-gyártók esetében megállapított SGA-költségek és nyereség alkalmazását. A felülvizsgálati kérelemben, amely a Kínából származó alumíniumkerekekre vonatkozó, folyamatban lévő hatályvesztési felülvizsgálat (16) alapjául szolgált, Brazíliát javasolták megfelelő reprezentatív országnak. A megállapított SGA-költségek súlyozott átlaga 11,49 %, a nyereség súlyozott átlaga pedig 4,89 % volt. |
| --- | --- |

(62)

A 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja az SGA-költségek és a nyereség megállapításának „bármilyen más észszerű módszerére” hivatkozik. Mivel nincsenek más alumíniumkerék-gyártók Marokkóban, a Bizottság észszerűnek ítélte a brazíliai alumíniumkerék-gyártók esetében megállapított SGA-költségek és nyereség alkalmazását. A felülvizsgálati kérelemben, amely a Kínából származó alumíniumkerekekre vonatkozó, folyamatban lévő hatályvesztési felülvizsgálat (16) alapjául szolgált, Brazíliát javasolták megfelelő reprezentatív országnak. A megállapított SGA-költségek súlyozott átlaga 11,49 %, a nyereség súlyozott átlaga pedig 4,89 % volt.

16

| (63) | A 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja az e módszerrel megállapított nyereség esetében egy plafonérték alkalmazását is előírja annak biztosítása érdekében, hogy a felhasznált nyereség összege nem haladja meg más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereséget. A Dika és a Hands vállalatokon kívül nem volt más marokkói alumíniumkerék-gyártó, és ezek nyereségét nem lehetett felhasználni, mivel nem értékesítettek a marokkói belföldi piacon. Ezenkívül nem állt a Bizottság rendelkezésére az alumínium autóalkatrészek vagy az autóiparhoz kapcsolódó bármely alumíniumtermék lehetséges gyártói vagy exportőrei által Marokkóban realizált nyereségre vonatkozó információ. |
| --- | --- |

(63)

A 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja az e módszerrel megállapított nyereség esetében egy plafonérték alkalmazását is előírja annak biztosítása érdekében, hogy a felhasznált nyereség összege nem haladja meg más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország hazai piacán rendesen elért nyereséget. A Dika és a Hands vállalatokon kívül nem volt más marokkói alumíniumkerék-gyártó, és ezek nyereségét nem lehetett felhasználni, mivel nem értékesítettek a marokkói belföldi piacon. Ezenkívül nem állt a Bizottság rendelkezésére az alumínium autóalkatrészek vagy az autóiparhoz kapcsolódó bármely alumíniumtermék lehetséges gyártói vagy exportőrei által Marokkóban realizált nyereségre vonatkozó információ.

| (64) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alumíniumkerekek ugyanabba az általános kategóriába tartoznak, mint a többi alumíniumtermék, úgymint az extrudált alumíniumtermékek vagy az alumíniumprofilok. Ezek a termékek ugyanazt a fő nyersanyagot (alumíniumot) használják, amely az ilyen termékek előállítási költségének legnagyobb hányadát teszi ki. Ezenkívül a különböző gyártási eljárások magukban foglalják az alumínium megolvasztását vagy hevítését, hogy azt a kívánt formára alakítsák. Ezen alumíniumtermékek hét marokkói gyártójának (amelyekre vonatkozóan rendelkezésre álltak 2020. évi pénzügyi adatok) súlyozott átlagos nyeresége 4,16 % volt. Ezt a százalékos értéket használta fel a Bizottság a brazil alumíniumkerék-gyártók nyereségének felső határaként. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alumíniumkerekek ugyanabba az általános kategóriába tartoznak, mint a többi alumíniumtermék, úgymint az extrudált alumíniumtermékek vagy az alumíniumprofilok. Ezek a termékek ugyanazt a fő nyersanyagot (alumíniumot) használják, amely az ilyen termékek előállítási költségének legnagyobb hányadát teszi ki. Ezenkívül a különböző gyártási eljárások magukban foglalják az alumínium megolvasztását vagy hevítését, hogy azt a kívánt formára alakítsák. Ezen alumíniumtermékek hét marokkói gyártójának (amelyekre vonatkozóan rendelkezésre álltak 2020. évi pénzügyi adatok) súlyozott átlagos nyeresége 4,16 % volt. Ezt a százalékos értéket használta fel a Bizottság a brazil alumíniumkerék-gyártók nyereségének felső határaként.

| (65) | A rendes értéket ezután úgy számította ki, hogy a Hands előállítási költségéhez hozzáadta a (62) preambulumbekezdésben említett brazil SGA-költségeket és nyereséget, de ez utóbbit 4,16 %-ban maximalizálta. |
| --- | --- |

(65)

A rendes értéket ezután úgy számította ki, hogy a Hands előállítási költségéhez hozzáadta a (62) preambulumbekezdésben említett brazil SGA-költségeket és nyereséget, de ez utóbbit 4,16 %-ban maximalizálta.

3.1.3.   Exportár

Exportár

| (66) | Az együttműködő exportáló gyártó az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egy importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportált. |
| --- | --- |

(66)

Az együttműködő exportáló gyártó az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egy importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportált.

| (67) | A közvetlenül az uniós független vevőknek történő értékesítés esetében az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(67)

A közvetlenül az uniós független vevőknek történő értékesítés esetében az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy fizetendő ár volt.

| (68) | Az importőrként eljáró, a független vevőkkel kapcsolatban álló vállalaton keresztül az Unióba történő értékesítés esetében az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. A nyereség a független importőrök által szokásosan elért nyereségen alapult, mivel az együttműködő exportálóval kapcsolatban álló importőr tényleges nyereségét a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó és az importőr közötti kapcsolat miatt nem tekintette megbízhatónak. Tekintettel arra, hogy ebben a vizsgálatban egyetlen független importőr sem működött együtt a Bizottsággal, a Bizottság a Kínából származó alumíniumkerekekre vonatkozó legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított nyereséget használta fel (17). |
| --- | --- |

(68)

Az importőrként eljáró, a független vevőkkel kapcsolatban álló vállalaton keresztül az Unióba történő értékesítés esetében az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. A nyereség a független importőrök által szokásosan elért nyereségen alapult, mivel az együttműködő exportálóval kapcsolatban álló importőr tényleges nyereségét a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó és az importőr közötti kapcsolat miatt nem tekintette megbízhatónak. Tekintettel arra, hogy ebben a vizsgálatban egyetlen független importőr sem működött együtt a Bizottsággal, a Bizottság a Kínából származó alumíniumkerekekre vonatkozó legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított nyereséget használta fel (17).

17

3.1.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (69) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (70) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozás, a biztosítás, az anyagmozgatás, a rakodás, a csomagolás költségei, a hitelköltségek, a visszatérítés és más árengedmények tekintetében. |
| --- | --- |

(70)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozás, a biztosítás, az anyagmozgatás, a rakodás, a csomagolás költségei, a hitelköltségek, a visszatérítés és más árengedmények tekintetében.

3.1.5.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (71) | Az együttműködő exportáló gyártó esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(71)

Az együttműködő exportáló gyártó esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (72) | A Marokkóban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportjának mennyisége az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat Comext-adatbázisa alapján megállapított – teljes importvolumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(72)

A Marokkóban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportjának mennyisége az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat Comext-adatbázisa alapján megállapított – teljes importvolumen arányában kifejezve.

| (73) | A 3.1.1. pontban kifejtettek szerint csak egy marokkói exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Mivel a szóban forgó vállalat alumíniumkerék-exportja a vizsgálati időszak alatt az Unió teljes alumíniumkerék-behozatalának kevesebb mint 50 %-át tette ki, az együttműködés szintje jelen esetben alacsonynak tekinthető. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy helyénvaló, ha a maradvány dömpingkülönbözetet az exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén határozza meg. E terméktípusok exportértékesítése mintegy 50 %-ot képviselt az együttműködő exportáló gyártó Unióba irányuló teljes exportján belül. |
| --- | --- |

(73)

A 3.1.1. pontban kifejtettek szerint csak egy marokkói exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Mivel a szóban forgó vállalat alumíniumkerék-exportja a vizsgálati időszak alatt az Unió teljes alumíniumkerék-behozatalának kevesebb mint 50 %-át tette ki, az együttműködés szintje jelen esetben alacsonynak tekinthető. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy helyénvaló, ha a maradvány dömpingkülönbözetet az exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén határozza meg. E terméktípusok exportértékesítése mintegy 50 %-ot képviselt az együttműködő exportáló gyártó Unióba irányuló teljes exportján belül.

| (74) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Minden más vállalat | 16,5  % |

(74)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Minden más vállalat

16,5  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (75) | A vizsgálati időszak alatt mintegy harminc uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(75)

A vizsgálati időszak alatt mintegy harminc uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (76) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés becsült mennyisége körülbelül 64,3 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a panaszos által szolgáltatott, a makrogazdasági kérdőívre adott válaszok alapján állapította meg. A (30) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártói teljes termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(76)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés becsült mennyisége körülbelül 64,3 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a panaszos által szolgáltatott, a makrogazdasági kérdőívre adott válaszok alapján állapította meg. A (30) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártói teljes termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tették ki.

4.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (77) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (darabszám) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes felhasználás (1 000 darabban) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Forrás: az Eurostat Comext-adatbázisa, az EUWA és a kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(77)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (darabszám)

Uniós felhasználás (darabszám)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Teljes felhasználás (1 000 darabban)

77 873

73 797

59 530

64 311

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Forrás: az Eurostat Comext-adatbázisa, az EUWA és a kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

| (78) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítése alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló összbehozatalt. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésére vonatkozó adatok a panaszból származnak, és azok kiigazításra kerültek a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakra adott válaszaival. A behozatal tekintetében a Bizottság az Eurostat Comext-adatbázisára támaszkodott. Mivel azonban az Eurostat Comext-adatbázisa azonban csak a behozatal súlyát adja meg, az importált acélkerekek darabszámát nem, ezért a súlyt darabszámmá át kellett alakítani. A panaszos az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi vizsgálat (18) során használt átváltási arányt (10,9 kg/darab) alkalmazta a panaszban. Ezen átváltási arány helytállóságát a Bizottság a marokkói, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján ellenőrizte. A vizsgálat feltárta, hogy a jelenleg alkalmazandó darabonkénti súlyozott átlagsúly 11,3 kg, mivel a piacon a nagyobb kerékátmérő felé történő elmozdulás tapasztalható, ami a kerekenkénti tömeg növekedését eredményezi. Ezért a Bizottság ezt az arányt használta a darabszámban kifejezett uniós felhasználás meghatározásakor. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítése alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló összbehozatalt. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésére vonatkozó adatok a panaszból származnak, és azok kiigazításra kerültek a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakra adott válaszaival. A behozatal tekintetében a Bizottság az Eurostat Comext-adatbázisára támaszkodott. Mivel azonban az Eurostat Comext-adatbázisa azonban csak a behozatal súlyát adja meg, az importált acélkerekek darabszámát nem, ezért a súlyt darabszámmá át kellett alakítani. A panaszos az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi vizsgálat (18) során használt átváltási arányt (10,9 kg/darab) alkalmazta a panaszban. Ezen átváltási arány helytállóságát a Bizottság a marokkói, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján ellenőrizte. A vizsgálat feltárta, hogy a jelenleg alkalmazandó darabonkénti súlyozott átlagsúly 11,3 kg, mivel a piacon a nagyobb kerékátmérő felé történő elmozdulás tapasztalható, ami a kerekenkénti tömeg növekedését eredményezi. Ezért a Bizottság ezt az arányt használta a darabszámban kifejezett uniós felhasználás meghatározásakor.

18

| (79) | A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint, a piac egyenlőtlenül oszlik meg két értékesítési csatorna – az eredeti (OEM) és az utángyártott (AM) termékek értékesítési csatornája – között. Az eladások nagy része az eredeti értékesítési csatornában valósul meg, amely a piaci részesedés 90 %-át teszi ki. Így az utángyártott termékek csatornája, amely az értékesítések nagyjából 10 %-át képviseli, korlátozott hatással van az uniós piac általános értékelésére. Hatását tovább korlátozza az a tény, hogy a marokkói gyártók kizárólag az eredeti termékek csatornáján keresztül értékesítettek, ami a mintában szereplő három uniós gyártó esetében is igaz volt. Utóbbiak szinte kizárólag az eredeti termékek csatornáján keresztül értékesítettek (eladásaik mintegy 99,6 %-át ez tette ki). Ennek eredményeként ez a jelen esetben nem volt hatással az ár-összehasonlító elemzésre, amelyet a Bizottság az exportáló gyártók és a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján, mikrogazdasági szinten végez el. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy e vizsgálat céljából nem osztja fel a felhasználást a két értékesítési csatorna között. |
| --- | --- |

(79)

A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint, a piac egyenlőtlenül oszlik meg két értékesítési csatorna – az eredeti (OEM) és az utángyártott (AM) termékek értékesítési csatornája – között. Az eladások nagy része az eredeti értékesítési csatornában valósul meg, amely a piaci részesedés 90 %-át teszi ki. Így az utángyártott termékek csatornája, amely az értékesítések nagyjából 10 %-át képviseli, korlátozott hatással van az uniós piac általános értékelésére. Hatását tovább korlátozza az a tény, hogy a marokkói gyártók kizárólag az eredeti termékek csatornáján keresztül értékesítettek, ami a mintában szereplő három uniós gyártó esetében is igaz volt. Utóbbiak szinte kizárólag az eredeti termékek csatornáján keresztül értékesítettek (eladásaik mintegy 99,6 %-át ez tette ki). Ennek eredményeként ez a jelen esetben nem volt hatással az ár-összehasonlító elemzésre, amelyet a Bizottság az exportáló gyártók és a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján, mikrogazdasági szinten végez el. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy e vizsgálat céljából nem osztja fel a felhasználást a két értékesítési csatorna között.

| (80) | Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 5 %-kal, majd 2019 és 2020 között 19 %-kal csökkent. 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream beszállítókra is, mivel 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac fellendült az azt követő hónapokban. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 59 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 64 millióra nőtt. A felhasználás azonban az autógyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 5 %-kal, majd 2019 és 2020 között 19 %-kal csökkent. 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream beszállítókra is, mivel 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac fellendült az azt követő hónapokban. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 59 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 64 millióra nőtt. A felhasználás azonban az autógyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (81) | A Bizottság a behozatal mennyiségét az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését pedig a behozatal és a teljes uniós felhasználás aránya alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a behozatal mennyiségét az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését pedig a behozatal és a teljes uniós felhasználás aránya alapján határozta meg.

| (82) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Marokkóból érkező behozatal mennyisége (1 000 darabban) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Piaci részesedés (%) | – | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Forrás: az Eurostat Comext adatbázisa. |

(82)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés

Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

A Marokkóból érkező behozatal mennyisége (1 000 darabban)

0

15,7

1 038

2 516

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Piaci részesedés (%)

–

0,0

1,7

3,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Forrás: az Eurostat Comext adatbázisa.

Forrás:

| (83) | Míg 2019-ben Marokkó néhány ezer darabot exportált, a kivitel 2020 és a vizsgálati időszak folyamán felgyorsult, 1 millióról 2,5 millió darabra. A nyilvántartásba vételi rendelet rámutatott, hogy a vizsgálati időszak végét követő hónapokban a növekedés a vizsgálati időszakkal megegyező ütemben folytatódott. A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint ezek az értékesítések kizárólag az eredeti termékek értékesítési csatornájában zajlottak. |
| --- | --- |

(83)

Míg 2019-ben Marokkó néhány ezer darabot exportált, a kivitel 2020 és a vizsgálati időszak folyamán felgyorsult, 1 millióról 2,5 millió darabra. A nyilvántartásba vételi rendelet rámutatott, hogy a vizsgálati időszak végét követő hónapokban a növekedés a vizsgálati időszakkal megegyező ütemben folytatódott. A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint ezek az értékesítések kizárólag az eredeti termékek értékesítési csatornájában zajlottak.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai: áralákínálás és árlenyomás

Az érintett országból érkező behozatal árai: áralákínálás és árlenyomás

| (84) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az áralákínálást az együttműködő exportőrök és az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az áralákínálást az együttműködő exportőrök és az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján határozta meg.

| (85) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A Marokkóból érkező behozatal átlagárai | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (EUR/darab) | – | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 109 | 114 |
| Forrás: az Eurostat Comext adatbázisa. |

(85)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A Marokkóból érkező behozatal átlagárai

A Marokkóból érkező behozatal átlagárai

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

(EUR/darab)

–

39,2

42,6

44,7

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

109

109

114

114

Forrás: az Eurostat Comext adatbázisa.

Forrás:

| (86) | A Marokkóból érkező behozatal átlagára 2020 és a vizsgálati időszak között darabonként mintegy 2 EUR-val nőtt. Az értékesítési ár egy része azonban a Londoni Fémtőzsdén jegyzett alumínium-árfolyamhoz van indexálva, amely jelentősen, mintegy 25 %-kal emelkedett ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(86)

A Marokkóból érkező behozatal átlagára 2020 és a vizsgálati időszak között darabonként mintegy 2 EUR-val nőtt. Az értékesítési ár egy része azonban a Londoni Fémtőzsdén jegyzett alumínium-árfolyamhoz van indexálva, amely jelentősen, mintegy 25 %-kal emelkedett ebben az időszakban.

| (87) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással: |
| --- | --- |

(87)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:

| (88) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé közvetlenül felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- |

(88)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé közvetlenül felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát; valamint

| (89) | a csak a Hands vállalattól érkező behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított. |
| --- | --- |

(89)

a csak a Hands vállalattól érkező behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított.

| (90) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján a behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 26,9 % között volt. |
| --- | --- |

(90)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján a behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 26,9 % között volt.

| (91) | Ezen túlmenően a Bizottság árlenyomás fennállását is megállapította. Ugyanis, amint az a 7. táblázatban látható, az uniós gazdasági ágazat 2020-ban bekerülési értéken, a vizsgálati időszak alatt pedig a termelési költségei alatti áron értékesített. Ezek a dömpingelt behozatal jelentős térnyerésének évei voltak, amikor az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. A dömpingelt behozatal alacsony importárai ezért megakadályozták, hogy az uniós gazdasági ágazat növelje értékesítési árait, ami veszteségeket idézett elő a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(91)

Ezen túlmenően a Bizottság árlenyomás fennállását is megállapította. Ugyanis, amint az a 7. táblázatban látható, az uniós gazdasági ágazat 2020-ban bekerülési értéken, a vizsgálati időszak alatt pedig a termelési költségei alatti áron értékesített. Ezek a dömpingelt behozatal jelentős térnyerésének évei voltak, amikor az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. A dömpingelt behozatal alacsony importárai ezért megakadályozták, hogy az uniós gazdasági ágazat növelje értékesítési árait, ami veszteségeket idézett elő a vizsgálati időszakban.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (92) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(92)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (93) | A Bizottság a (30) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a (30) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (94) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a makrogazdasági kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(94)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a makrogazdasági kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (95) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(95)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (96) | A mikrogazdasági mutatók a következők: darabonkénti értékesítési árak, darabonkénti költség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(96)

A mikrogazdasági mutatók a következők: darabonkénti értékesítési árak, darabonkénti költség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (97) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési mennyiség (1 000 darabban) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Termelési kapacitás (1 000 darabban) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(97)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Termelési mennyiség (1 000 darabban)

59 182

57 097

44 718

48 752

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Termelési kapacitás (1 000 darabban)

62 614

62 475

61 619

61 294

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

95

91

73

80

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (98) | Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége 18 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között kismértékben, 4 %-kal csökkent. A Covid19-világjárvány következtében a termelés 2020-ban 12,3 millió darabbal csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét 4 millió darabbal emelkedett. |
| --- | --- |

(98)

Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége 18 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között kismértékben, 4 %-kal csökkent. A Covid19-világjárvány következtében a termelés 2020-ban 12,3 millió darabbal csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét 4 millió darabbal emelkedett.

| (99) | Noha az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás ugyanazt a negatív tendenciát mutatta, mint a termelés: 15 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(99)

Noha az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás ugyanazt a negatív tendenciát mutatta, mint a termelés: 15 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.2.   Értékesítési mennyiség és piaci részesedés

| (100) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az értékesítés mennyisége az uniós piacon (1 000 darabban) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Piaci részesedés (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(100)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése

Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Az értékesítés mennyisége az uniós piacon (1 000 darabban)

57 501

55 502

43 110

45 391

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Piaci részesedés (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (101) | Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-hoz képest 2019-ben 3 %-kal csökkent, majd 2020-ban 12 millió darabbal esett vissza. A vizsgálati időszak alatt az értékesítés megélénkült: 2,2 millió darabbal nőtt. |
| --- | --- |

(101)

Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-hoz képest 2019-ben 3 %-kal csökkent, majd 2020-ban 12 millió darabbal esett vissza. A vizsgálati időszak alatt az értékesítés megélénkült: 2,2 millió darabbal nőtt.

| (102) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt 2018–2019 között, majd 2020-ban visszaesett és a vizsgálati időszakban tovább csökkent. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt 2018–2019 között, majd 2020-ban visszaesett és a vizsgálati időszakban tovább csökkent.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (103) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Termelékenység (darab/alkalmazott) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(103)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

17 816

17 866

16 963

16 790

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Termelékenység (darab/alkalmazott)

3 322

3 196

2 636

2 904

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Forrás: Az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (104) | A figyelembe vett időszakban az alkalmazotti létszám 6 %-kal, a termelékenység pedig 13 %-kal csökkent. A termelékenység csökkenése elsősorban annak tudható be, hogy a figyelembe vett időszak alatt visszaesett a termelési mennyiség. A csökkenő termelékenység miatt az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megemelkedett. |
| --- | --- |

(104)

A figyelembe vett időszakban az alkalmazotti létszám 6 %-kal, a termelékenység pedig 13 %-kal csökkent. A termelékenység csökkenése elsősorban annak tudható be, hogy a figyelembe vett időszak alatt visszaesett a termelési mennyiség. A csökkenő termelékenység miatt az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megemelkedett.

4.4.2.4.   Növekedés

| (105) | A fenti 4.4.2.1–4.4.2.3. pontban kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége és kapacitáskihasználása 18 %-kal, illetve 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek következtében megnőtt az egy darabra vetített állandó költség és visszaesett a termelékenység. A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági ágazat összköltsége darabonként 1,7 EUR-val (3,4 %-kal) nőtt. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára azonban a figyelembe vett időszak alatt darabonként 3,3 EUR-val (6,1 %-kal) csökkent. |
| --- | --- |

(105)

A fenti 4.4.2.1–4.4.2.3. pontban kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége és kapacitáskihasználása 18 %-kal, illetve 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek következtében megnőtt az egy darabra vetített állandó költség és visszaesett a termelékenység. A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági ágazat összköltsége darabonként 1,7 EUR-val (3,4 %-kal) nőtt. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára azonban a figyelembe vett időszak alatt darabonként 3,3 EUR-val (6,1 %-kal) csökkent.

| (106) | Ezenkívül az uniós piacon értékesített mennyiség 21 %-kal, a piaci részesedés pedig 5 %-kal csökkent 2018 és a vizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye ezért romlott. Amint azt az alábbi 4.4.3.1. pont kifejti, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei megnőttek, ugyanakkor értékesítési árait nem tudta megfelelően kiigazítani. |
| --- | --- |

(106)

Ezenkívül az uniós piacon értékesített mennyiség 21 %-kal, a piaci részesedés pedig 5 %-kal csökkent 2018 és a vizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye ezért romlott. Amint azt az alábbi 4.4.3.1. pont kifejti, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei megnőttek, ugyanakkor értékesítési árait nem tudta megfelelően kiigazítani.

| (107) | Emiatt az uniós gazdasági ágazat növekedési kilátásai veszélybe kerültek. |
| --- | --- |

(107)

Emiatt az uniós gazdasági ágazat növekedési kilátásai veszélybe kerültek.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (108) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(108)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (109) | Az alumíniumkerekekre Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, amelyeket 2010-ben vezettek be (19). A legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat (20) folyamán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, vagyis felépült a korábbi dömping hatásaiból. Ezt megerősítették 2018-ban és 2019-ben is, mielőtt a Marokkóból érkező behozatal elkezdődött volna, majd azt követően jelentősen megnőtt, amikor az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete számottevően javult. |
| --- | --- |

(109)

Az alumíniumkerekekre Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, amelyeket 2010-ben vezettek be (19). A legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat (20) folyamán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, vagyis felépült a korábbi dömping hatásaiból. Ezt megerősítették 2018-ban és 2019-ben is, mielőtt a Marokkóból érkező behozatal elkezdődött volna, majd azt követően jelentősen megnőtt, amikor az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete számottevően javult.

19

20

| (110) | Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a Kínából érkező behozatal által előidézett korábbi dömping hatásaiból, mielőtt a Marokkóból érkező dömpingelt behozatal megjelent volna az uniós piacon. |
| --- | --- |

(110)

Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a Kínából érkező behozatal által előidézett korábbi dömping hatásaiból, mielőtt a Marokkóból érkező dömpingelt behozatal megjelent volna az uniós piacon.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (111) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére darabonként felszámított értékesítési árak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos darabonkénti értékesítési árak az uniós piacon (EUR/darab) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Darabonkénti előállítási költség (EUR/darab) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(111)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére darabonként felszámított értékesítési árak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Átlagos darabonkénti értékesítési árak az uniós piacon (EUR/darab)

53,9

52,3

49,3

50,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Darabonkénti előállítási költség (EUR/darab)

49,9

48,2

49,3

51,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (112) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, jóllehet az átlagos előállítási költség 2018 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére. |
| --- | --- |

(112)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, jóllehet az átlagos előállítási költség 2018 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére.

| (113) | A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítése az uniós piacon a személygépjármű-gyártók vevőivel kötött többéves szerződéseken alapult, amelyek rögzítették a mennyiségeket és az árakat. A személygépjármű-gyártók pályáztatás útján ádáz versenyt teremtenek a beszállítók között, és több fordulós versenypályázat után választják ki a két legjobb feltételeket kínáló beszállítót, amelynek során az uniós gyártóknak többek között az alacsony árakat kínáló marokkói gyártókhoz kell igazodniuk. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat nem tudta továbbhárítani a vevőkre a termelési költségek növekedését. Bár az uniós gazdasági ágazat minimális árréssel rendelkezik, amellyel az éves szerződés teljesítése során a nyersanyagárak növekedésével összefüggésben növelheti az értékesítési árakat, elvben képesnek kell lennie arra, hogy a következő évre vonatkozó szerződések tárgyalásakor növelje értékesítési árait. Azonban a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a behozatal által gyakorolt árnyomás miatt ezt nem tudta megtenni. Ennek következtében – amint azt az alábbi 4.4.3.4. pont kifejti – az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége visszaesett. |
| --- | --- |

(113)

A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítése az uniós piacon a személygépjármű-gyártók vevőivel kötött többéves szerződéseken alapult, amelyek rögzítették a mennyiségeket és az árakat. A személygépjármű-gyártók pályáztatás útján ádáz versenyt teremtenek a beszállítók között, és több fordulós versenypályázat után választják ki a két legjobb feltételeket kínáló beszállítót, amelynek során az uniós gyártóknak többek között az alacsony árakat kínáló marokkói gyártókhoz kell igazodniuk. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat nem tudta továbbhárítani a vevőkre a termelési költségek növekedését. Bár az uniós gazdasági ágazat minimális árréssel rendelkezik, amellyel az éves szerződés teljesítése során a nyersanyagárak növekedésével összefüggésben növelheti az értékesítési árakat, elvben képesnek kell lennie arra, hogy a következő évre vonatkozó szerződések tárgyalásakor növelje értékesítési árait. Azonban a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a behozatal által gyakorolt árnyomás miatt ezt nem tudta megtenni. Ennek következtében – amint azt az alábbi 4.4.3.4. pont kifejti – az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége visszaesett.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (114) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(114)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (115) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal emelkedett: 2019-ben némileg növekedett, 2020-ban pedig 6 %-kal csökkent, főként a termelés Covid19-világjárvány miatti leállításai miatt. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal emelkedett: 2019-ben némileg növekedett, 2020-ban pedig 6 %-kal csökkent, főként a termelés Covid19-világjárvány miatti leállításai miatt.

4.4.3.3.   Készletek

| (116) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (1 000 darabban) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Zárókészletek a termelés százalékában (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(116)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (1 000 darabban)

556

439

492

776

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Zárókészletek a termelés százalékában (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (117) | A figyelembe vett időszakban a készletek 40 %-kal nőttek. A készletek 2019-ben 21 %-kal, 2020-ban pedig 12 %-kal csökkentek, majd a vizsgálati időszakban erőteljesen, 57 %-kal emelkedtek. A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Unióban az alumíniumkerekek ágazatára jellemzők a gyártók és a vevők közötti többéves keretszerződések, amelyek rögzítik a mennyiségeket és az árakat. Ezeket a keretszerződéseket a vevő igényeinek megfelelő megrendelések útján hajtják végre. Az uniós gazdasági ágazat ennek köszönhetően képes megtervezni termelését és készleteit. A készletek tehát nem tekinthetők fő mutatónak az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékelésének szempontjából. |
| --- | --- |

(117)

A figyelembe vett időszakban a készletek 40 %-kal nőttek. A készletek 2019-ben 21 %-kal, 2020-ban pedig 12 %-kal csökkentek, majd a vizsgálati időszakban erőteljesen, 57 %-kal emelkedtek. A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Unióban az alumíniumkerekek ágazatára jellemzők a gyártók és a vevők közötti többéves keretszerződések, amelyek rögzítik a mennyiségeket és az árakat. Ezeket a keretszerződéseket a vevő igényeinek megfelelő megrendelések útján hajtják végre. Az uniós gazdasági ágazat ennek köszönhetően képes megtervezni termelését és készleteit. A készletek tehát nem tekinthetők fő mutatónak az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékelésének szempontjából.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (118) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | –1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | –21 |
| Pénzforgalom (1 000  EUR-ban) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Beruházások értéke (1 000  EUR-ban) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| A beruházások megtérülése | 12,0 | 9,1 | 0,3 | –0,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | –4 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(118)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

7,5

8,2

0,4

–1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

–21

–21

Pénzforgalom (1 000  EUR-ban)

81 153

82 495

31 805

22 956

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Beruházások értéke (1 000  EUR-ban)

37 788

30 757

19 848

21 845

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

A beruházások megtérülése

12,0

9,1

0,3

–0,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

–4

–4

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (119) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában.

| (120) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2018. évi 7,5 %-ról 2019-ben 8,2 %-ra nőtt, majd 2020-ban és a vizsgálati időszakban meredeken csökkent, amikor is veszteségekről (–1,6 %) számoltak be. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére, így veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2018. évi 7,5 %-ról 2019-ben 8,2 %-ra nőtt, majd 2020-ban és a vizsgálati időszakban meredeken csökkent, amikor is veszteségekről (–1,6 %) számoltak be. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére, így veszteségessé vált.

| (121) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott és számottevően, 72 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat tehát nehézségekbe ütközött tevékenységeinek önfinanszírozása terén, ami szintén azt mutatja, hogy pénzügyi helyzete romlott. |
| --- | --- |

(121)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott és számottevően, 72 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat tehát nehézségekbe ütközött tevékenységeinek önfinanszírozása terén, ami szintén azt mutatja, hogy pénzügyi helyzete romlott.

| (122) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a jövedelmezőséghez és a nettó pénzforgalomhoz hasonlóan negatív tendenciát mutatott. A beruházások megtérülése 2018 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és a vizsgálati időszak alatt negatívba fordult. Az uniós gazdasági ágazat tehát nem volt képes elegendő nyereséget termelni beruházásai fedezéséhez. Az uniós gazdasági ágazat fenntartotta a beruházások szintjét a figyelembe vett időszak alatt (főként a jogi követelményeknek való megfelelés szükségessége és a piac igényei miatt), és nem tudta elérni, hogy e beruházások megtérüljenek. A beruházások megtérülésének a figyelembe vett időszak alatti negatív alakulása szintén jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott. |
| --- | --- |

(122)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a jövedelmezőséghez és a nettó pénzforgalomhoz hasonlóan negatív tendenciát mutatott. A beruházások megtérülése 2018 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és a vizsgálati időszak alatt negatívba fordult. Az uniós gazdasági ágazat tehát nem volt képes elegendő nyereséget termelni beruházásai fedezéséhez. Az uniós gazdasági ágazat fenntartotta a beruházások szintjét a figyelembe vett időszak alatt (főként a jogi követelményeknek való megfelelés szükségessége és a piac igényei miatt), és nem tudta elérni, hogy e beruházások megtérüljenek. A beruházások megtérülésének a figyelembe vett időszak alatti negatív alakulása szintén jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott.

| (123) | A mintában szereplő uniós gyártók kedvezőtlen pénzügyi helyzete rontotta tőkebevonási képességüket. A jövedelmezőség és a nettó pénzforgalom jelentős csökkenése komoly aggályokat vetett fel az uniós gazdasági ágazat likviditási helyzetével kapcsolatban, valamint a működési tevékenysége és a szükséges beruházások finanszírozásához szükséges tőke bevonására való képességével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(123)

A mintában szereplő uniós gyártók kedvezőtlen pénzügyi helyzete rontotta tőkebevonási képességüket. A jövedelmezőség és a nettó pénzforgalom jelentős csökkenése komoly aggályokat vetett fel az uniós gazdasági ágazat likviditási helyzetével kapcsolatban, valamint a működési tevékenysége és a szükséges beruházások finanszírozásához szükséges tőke bevonására való képességével kapcsolatban.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (124) | A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági mutatók mind makro-, mind mikroszinten általában romlottak. |
| --- | --- |

(124)

A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági mutatók mind makro-, mind mikroszinten általában romlottak.

| (125) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása stabil maradt, ám a kapacitáskihasználás 2018 és a vizsgálati időszak között 16 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek tonnánkénti állandó költsége megnőtt. Ugyanezt a tendenciát követve, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(125)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása stabil maradt, ám a kapacitáskihasználás 2018 és a vizsgálati időszak között 16 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek tonnánkénti állandó költsége megnőtt. Ugyanezt a tendenciát követve, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban.

| (126) | Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, főként a megnövekedett előállítási költségek miatt, amelyeket nem tudott fedezni az értékesítési árak ennek megfelelő mértékű emelésével. |
| --- | --- |

(126)

Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, főként a megnövekedett előállítási költségek miatt, amelyeket nem tudott fedezni az értékesítési árak ennek megfelelő mértékű emelésével.

| (127) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, jóllehet az átlagos előállítási költség ugyanebben az időszakban 9 %-kal nőtt. Az alacsonyabb árú, dömpingelt behozatal árnyomása 2020-tól kezdve veszteséges működést eredményezett, és e veszteség mértéke a vizsgálati időszak alatt tovább nőtt. A nettó beruházások 42 %-kal csökkentek, a beruházások megtérülése pedig negatívba fordult a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott, ami befolyásolta az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét. Az alkalmazotti létszám ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkent, azonban a termelékenység is 13 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megnőtt. |
| --- | --- |

(127)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, jóllehet az átlagos előállítási költség ugyanebben az időszakban 9 %-kal nőtt. Az alacsonyabb árú, dömpingelt behozatal árnyomása 2020-tól kezdve veszteséges működést eredményezett, és e veszteség mértéke a vizsgálati időszak alatt tovább nőtt. A nettó beruházások 42 %-kal csökkentek, a beruházások megtérülése pedig negatívba fordult a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott, ami befolyásolta az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét. Az alkalmazotti létszám ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkent, azonban a termelékenység is 13 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megnőtt.

| (128) | A fentieknek megfelelően az olyan gazdasági mutatók, mint például a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése jelentősen romlottak a figyelembe vett időszak alatt. Ez rontotta az uniós gazdasági ágazat képességét működésének önfinanszírozására, a szükséges beruházások végrehajtására és a tőkebevonásra, ami akadályozta az uniós gazdasági ágazat növekedését, sőt, veszélyeztette fennmaradását. |
| --- | --- |

(128)

A fentieknek megfelelően az olyan gazdasági mutatók, mint például a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése jelentősen romlottak a figyelembe vett időszak alatt. Ez rontotta az uniós gazdasági ágazat képességét működésének önfinanszírozására, a szükséges beruházások végrehajtására és a tőkebevonásra, ami akadályozta az uniós gazdasági ágazat növekedését, sőt, veszélyeztette fennmaradását.

| (129) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(129)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (130) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a Covid19-világjárvány, az előállítási költségek alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a többéves szerződések hatása. |
| --- | --- |

(130)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a Covid19-világjárvány, az előállítási költségek alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a többéves szerződések hatása.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

5.1.1.   Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése

Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (131) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően megvizsgálta az érintett országból érkező behozatal mennyiségének alakulását és azt, hogy ez milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően megvizsgálta az érintett országból érkező behozatal mennyiségének alakulását és azt, hogy ez milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra.

| (132) | Az érintett országból érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban tovább nőtt: a 2019. évi 16 376 darabról 2020-ban 1 millió darabra, a vizsgálati időszakban pedig 2,5 millió darabra. Ez a jelentős növekedés a Covid19-világjárvány alatt is folytatódott. |
| --- | --- |

(132)

Az érintett országból érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban tovább nőtt: a 2019. évi 16 376 darabról 2020-ban 1 millió darabra, a vizsgálati időszakban pedig 2,5 millió darabra. Ez a jelentős növekedés a Covid19-világjárvány alatt is folytatódott.

| (133) | A Marokkóból érkező behozatal piaci részesedése a 2018. évi 0,0 %-ról a vizsgálati időszakban 3,9 %-ra emelkedett. Ez azt jelenti, hogy a dömpingelt behozatalban az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett jelentős növekedés állt be. |
| --- | --- |

(133)

A Marokkóból érkező behozatal piaci részesedése a 2018. évi 0,0 %-ról a vizsgálati időszakban 3,9 %-ra emelkedett. Ez azt jelenti, hogy a dömpingelt behozatalban az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett jelentős növekedés állt be.

5.1.2.   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal ára és árhatások

Az érintett országból származó dömpingelt behozatal ára és árhatások

| (134) | A Marokkóból érkező behozatal átlagos importára 2019 és a vizsgálati időszak között 14 %-kal nőtt. Ez a növekedés azonban csak részben tükrözheti az alumínium (az alumíniumkerekek fő nyersanyaga) Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyamának ugyanebben az időszakban bekövetkezett emelkedését. A (88) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Marokkóból érkező behozatal 8,0 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Mindenesetre a jelentős, alacsony áron importált mennyiségek az uniós gazdasági ágazat árait is lenyomták, amely a versenyképesség fenntartása érdekében – a (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – olyan mértékben volt kénytelen csökkenteni árait, hogy azok már nem fedezték a termelési költségeket. |
| --- | --- |

(134)

A Marokkóból érkező behozatal átlagos importára 2019 és a vizsgálati időszak között 14 %-kal nőtt. Ez a növekedés azonban csak részben tükrözheti az alumínium (az alumíniumkerekek fő nyersanyaga) Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyamának ugyanebben az időszakban bekövetkezett emelkedését. A (88) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Marokkóból érkező behozatal 8,0 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Mindenesetre a jelentős, alacsony áron importált mennyiségek az uniós gazdasági ágazat árait is lenyomták, amely a versenyképesség fenntartása érdekében – a (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – olyan mértékben volt kénytelen csökkenteni árait, hogy azok már nem fedezték a termelési költségeket.

5.1.3.   A Marokkóból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggés

A Marokkóból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggés

| (135) | A Marokkóból érkező behozatal megnövekedett mennyisége, valamint alacsony átlagos értékesítési árai együttesen kedvezőtlen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Ráadásul a marokkói gyártóknak a személygépjármű-gyártók által szervezett pályázati eljárásokban való részvétele lefelé nyomta az általános piaci árakat. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes megemelni értékesítési árait annak érdekében, hogy a növekvő nyersanyagköltségeket a fogyasztókra áthárítsa, mivel az érintett termék dömpingelt behozatala által támasztott tisztességtelen versennyel szembesült. Az uniós gazdasági ágazat stratégiája az volt, hogy a termelési mennyiséget és a piaci részesedést az állandó költségek fedezése érdekében fenntartja, akár a jövedelmezősége rovására is. Ennek következtében a Marokkóból érkező alacsony árú behozatal az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett módon megakadályozta az uniós gazdasági ágazat általi áremelést, és ezáltal árlenyomást eredményezett. |
| --- | --- |

(135)

A Marokkóból érkező behozatal megnövekedett mennyisége, valamint alacsony átlagos értékesítési árai együttesen kedvezőtlen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Ráadásul a marokkói gyártóknak a személygépjármű-gyártók által szervezett pályázati eljárásokban való részvétele lefelé nyomta az általános piaci árakat. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes megemelni értékesítési árait annak érdekében, hogy a növekvő nyersanyagköltségeket a fogyasztókra áthárítsa, mivel az érintett termék dömpingelt behozatala által támasztott tisztességtelen versennyel szembesült. Az uniós gazdasági ágazat stratégiája az volt, hogy a termelési mennyiséget és a piaci részesedést az állandó költségek fedezése érdekében fenntartja, akár a jövedelmezősége rovására is. Ennek következtében a Marokkóból érkező alacsony árú behozatal az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett módon megakadályozta az uniós gazdasági ágazat általi áremelést, és ezáltal árlenyomást eredményezett.

| (136) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból érkező, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében vett dömpingelt behozatal okozta. |
| --- | --- |

(136)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból érkező, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében vett dömpingelt behozatal okozta.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (137) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | Mennyiség (1 000 darabban) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Piaci részesedés (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Kína | Mennyiség (1 000 darabban) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Piaci részesedés (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thaiföld | Mennyiség (1 000 darabban) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Dél-Korea | Mennyiség (1 000 darabban) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Egyéb harmadik országok | Mennyiség (1 000 darabban) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Piaci részesedés (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Marokkó kivételével minden harmadik ország összesen | Mennyiség (1 000 darabban) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Piaci részesedés (%) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Átlagár (EUR/darab) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Forrás: Az Eurostat Comext adatbázisa. |

(137)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Törökország

Mennyiség (1 000 darabban)

7 983

7 632

7 010

8 364

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Piaci részesedés (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Átlagár (EUR/darab)

53,6

51,9

49,7

51,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Kína

Mennyiség (1 000 darabban)

3 734

3 493

2 230

2 205

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Piaci részesedés (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Átlagár (EUR/darab)

50,1

50,3

49,3

53,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thaiföld

Mennyiség (1 000 darabban)

2 228

1 911

1 527

1 487

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Piaci részesedés (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Átlagár (EUR/darab)

52,3

50,8

49,0

50,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Dél-Korea

Mennyiség (1 000 darabban)

1 813

1 577

1 460

1 065

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Piaci részesedés (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Átlagár (EUR/darab)

52,2

52,9

50,9

53,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Egyéb harmadik országok

Mennyiség (1 000 darabban)

4 612

3 663

3 151

3 279

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Piaci részesedés (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Átlagár (EUR/darab)

69,1

74,9

71,1

75,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Marokkó kivételével minden harmadik ország összesen

Mennyiség (1 000 darabban)

20 372

18 278

15 380

16 402

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Piaci részesedés (%)

26,2

24,8

25,8

25,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Átlagár (EUR/darab)

56,2

56,1

54,1

56,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Forrás: Az Eurostat Comext adatbázisa.

Forrás:

| (138) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018-ban 26,2 %, a vizsgálati időszak alatt pedig 25,5 % volt. E behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal esett vissza, piaci részesedése esetében pedig részben ugyanez a tendencia (3 %-os csökkenés) volt megfigyelhető. Ezen behozatalok átlagos importára 1 %-kal nőtt, és magasabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagáránál (+ 12 %), továbbá jelentősen magasabb volt az érintett országból származó átlagos importárnál (+ 26 %). Az egyetlen ország, amely a figyelembe vett időszakban növelte piaci részesedését (10,3 %-ról 13,0 %-ra), Törökország volt. A török átlagárak azonban némileg (+ 1,0 %-kal) magasabb voltak az uniós gazdasági ágazat átlagárainál, továbbá jelentősen (+ 14 %-kal) magasabbak voltak az érintett országból érkező behozatal importárainál. |
| --- | --- |

(138)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018-ban 26,2 %, a vizsgálati időszak alatt pedig 25,5 % volt. E behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal esett vissza, piaci részesedése esetében pedig részben ugyanez a tendencia (3 %-os csökkenés) volt megfigyelhető. Ezen behozatalok átlagos importára 1 %-kal nőtt, és magasabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagáránál (+ 12 %), továbbá jelentősen magasabb volt az érintett országból származó átlagos importárnál (+ 26 %). Az egyetlen ország, amely a figyelembe vett időszakban növelte piaci részesedését (10,3 %-ról 13,0 %-ra), Törökország volt. A török átlagárak azonban némileg (+ 1,0 %-kal) magasabb voltak az uniós gazdasági ágazat átlagárainál, továbbá jelentősen (+ 14 %-kal) magasabbak voltak az érintett országból érkező behozatal importárainál.

| (139) | A Bizottság ezért arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság ezért arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

5.2.2.   A Covid19-világjárvány

A Covid19-világjárvány

| (140) | 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream beszállítókra is. Ennek megfelelően 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac fellendült az azt követő hónapokban. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 60 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 65 millióra nőtt. A felhasználás azonban főleg az autógyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet. A vizsgálati időszakban tapasztalt keresletnövekedés nem az uniós gazdasági ágazatnak kedvezett, hanem leginkább a marokkói behozatalnak (2,6 millió importált darab és 4 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban). Az értékesítési mennyiségek terén történt térnyerés mellett a marokkói behozatal lefelé irányuló nyomást gyakorolt az árakra, és megakadályozta az uniós gyártókat abban, hogy továbbhárítsák költségeik növekedését a vevőikre, ami 2020-hoz képest jelentősen csökkentette a forgalmat és még több veszteséget eredményezett. |
| --- | --- |

(140)

2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream beszállítókra is. Ennek megfelelően 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac fellendült az azt követő hónapokban. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 60 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 65 millióra nőtt. A felhasználás azonban főleg az autógyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet. A vizsgálati időszakban tapasztalt keresletnövekedés nem az uniós gazdasági ágazatnak kedvezett, hanem leginkább a marokkói behozatalnak (2,6 millió importált darab és 4 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban). Az értékesítési mennyiségek terén történt térnyerés mellett a marokkói behozatal lefelé irányuló nyomást gyakorolt az árakra, és megakadályozta az uniós gyártókat abban, hogy továbbhárítsák költségeik növekedését a vevőikre, ami 2020-hoz képest jelentősen csökkentette a forgalmat és még több veszteséget eredményezett.

| (141) | E tekintetben a Covid19-világjárvány valóban kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, különösen 2020-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat gyártóüzemei ideiglenes bezárásra kényszerültek. Amikor azonban a piac a Covid19-világjárványt követően ismét fellendült, az uniós gazdasági ágazatnak nem származott abból előnye az érintett országból érkező, dömpingelt árakon történő, megnövekedett behozatal miatt. |
| --- | --- |

(141)

E tekintetben a Covid19-világjárvány valóban kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, különösen 2020-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat gyártóüzemei ideiglenes bezárásra kényszerültek. Amikor azonban a piac a Covid19-világjárványt követően ismét fellendült, az uniós gazdasági ágazatnak nem származott abból előnye az érintett országból érkező, dömpingelt árakon történő, megnövekedett behozatal miatt.

| (142) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Covid19-világjárvány nem gyengíthette az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Covid19-világjárvány nem gyengíthette az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (143) | A mintában szereplő uniós gyártók exportmennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportált mennyiség (1 000 darabban) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Átlagár (EUR/darab) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Forrás: Az EUWA az exportmennyiségek tekintetében és az ellenőrzött, kitöltött kérdőívek az átlagárak tekintetében. |

(143)

A mintában szereplő uniós gyártók exportmennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Exportált mennyiség (1 000 darabban)

3 454

2 892

2 138

2 719

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Átlagár (EUR/darab)

67,3

68,7

60,6

66,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Forrás: Az EUWA az exportmennyiségek tekintetében és az ellenőrzött, kitöltött kérdőívek az átlagárak tekintetében.

Forrás:

| (144) | A független vevőknek történő exportértékesítés az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 5,6 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt az export mennyisége ingadozott: 2018 és 2020 között először 38 %-kal csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt nőtt. Az exportértékesítés összességében 21 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. A figyelembe vett időszakban a darabonkénti exportár jelentősen magasabb volt az uniós árakhoz képest. |
| --- | --- |

(144)

A független vevőknek történő exportértékesítés az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 5,6 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt az export mennyisége ingadozott: 2018 és 2020 között először 38 %-kal csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt nőtt. Az exportértékesítés összességében 21 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. A figyelembe vett időszakban a darabonkénti exportár jelentősen magasabb volt az uniós árakhoz képest.

| (145) | A vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelésének több mint 95 %-át az uniós piacon értékesítette. Ezért a Bizottság – jóllehet az exportteljesítmény visszaesése hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz – ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy (figyelembe véve az uniós értékesítéseknek az exportértékesítésekhez viszonyított magas arányát) annak alakulása nem gyengítette az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelésének több mint 95 %-át az uniós piacon értékesítette. Ezért a Bizottság – jóllehet az exportteljesítmény visszaesése hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz – ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy (figyelembe véve az uniós értékesítéseknek az exportértékesítésekhez viszonyított magas arányát) annak alakulása nem gyengítette az érintett országból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.4.   A többéves szerződések és a termelési költség alakulásának hatása

A többéves szerződések és a termelési költség alakulásának hatása

| (146) | A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítése az uniós piacon a személygépjármű-gyártók vevőivel kötött többéves szerződéseken alapult, amelyek egy bizonyos típusú autó gyártása esetében a szerződés időtartamára rögzítik az árakat. Az uniós gazdasági ágazat minimális árréssel rendelkezik ahhoz, hogy az éves szerződés teljesítése során a nyersanyagárak növekedésével összefüggésben növelje az értékesítési árakat. Elvben az uniós gazdasági ágazatnak azonban képesnek kell lennie arra, hogy a következő évre vonatkozó szerződések tárgyalásakor növelje értékesítési árait. Ahogy azt a fenti 4.4.3.1. pont is kifejti, míg az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagos előállítási költség 9 %-kal nőtt 2018 és a vizsgálati időszak között, az uniós gazdasági ágazatban érvényesített átlagos értékesítési ár az uniós piacon stabil maradt. |
| --- | --- |

(146)

A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítése az uniós piacon a személygépjármű-gyártók vevőivel kötött többéves szerződéseken alapult, amelyek egy bizonyos típusú autó gyártása esetében a szerződés időtartamára rögzítik az árakat. Az uniós gazdasági ágazat minimális árréssel rendelkezik ahhoz, hogy az éves szerződés teljesítése során a nyersanyagárak növekedésével összefüggésben növelje az értékesítési árakat. Elvben az uniós gazdasági ágazatnak azonban képesnek kell lennie arra, hogy a következő évre vonatkozó szerződések tárgyalásakor növelje értékesítési árait. Ahogy azt a fenti 4.4.3.1. pont is kifejti, míg az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagos előállítási költség 9 %-kal nőtt 2018 és a vizsgálati időszak között, az uniós gazdasági ágazatban érvényesített átlagos értékesítési ár az uniós piacon stabil maradt.

| (147) | Amint azt a fenti 7. táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazatnak az éves szerződések ellenére 2018-ban és 2019-ben, amikor nem volt Marokkóból érkező behozatal, nem okozott nehézséget, hogy olyan árakon értékesítsen, amelyek fedezték a termelési költségeit. Amikor azonban 2020-ban megindult, majd a vizsgálati időszakban jelentősen nőtt a behozatal, az általa gyakorolt árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat a legutóbbi éves szerződésekben már nem tudta kellőképpen kiigazítani eladási árait, hogy fedezze a növekvő termelési költségeket. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat 2020-ban csak nagyon alacsony nyereséget ért el, és a vizsgálati időszak alatt pedig veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(147)

Amint azt a fenti 7. táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazatnak az éves szerződések ellenére 2018-ban és 2019-ben, amikor nem volt Marokkóból érkező behozatal, nem okozott nehézséget, hogy olyan árakon értékesítsen, amelyek fedezték a termelési költségeit. Amikor azonban 2020-ban megindult, majd a vizsgálati időszakban jelentősen nőtt a behozatal, az általa gyakorolt árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat a legutóbbi éves szerződésekben már nem tudta kellőképpen kiigazítani eladási árait, hogy fedezze a növekvő termelési költségeket. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat 2020-ban csak nagyon alacsony nyereséget ért el, és a vizsgálati időszak alatt pedig veszteségessé vált.

| (148) | Következésképpen a nyersanyagköltségek növekedése és az értékesítési árak éves szerződésekből eredő emelkedése közötti időeltolódás láthatólag nem akadályozta meg az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árait a figyelembe vett időszak alatt a növekvő előállítási költségekhez igazítsa. Emiatt a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az eladási árak éves szerződésekben történő rögzítése nem gyengítette a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(148)

Következésképpen a nyersanyagköltségek növekedése és az értékesítési árak éves szerződésekből eredő emelkedése közötti időeltolódás láthatólag nem akadályozta meg az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árait a figyelembe vett időszak alatt a növekvő előállítási költségekhez igazítsa. Emiatt a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az eladási árak éves szerződésekben történő rögzítése nem gyengítette a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.5.   Felhasználás

Felhasználás

| (149) | A felhasználók azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az alumíniumkerekek uniós piacának szűkülése okozta. |
| --- | --- |

(149)

A felhasználók azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az alumíniumkerekek uniós piacának szűkülése okozta.

| (150) | A (139) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós felhasználás 13 millió darabbal, azaz 17 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Az uniós értékesítési adatok az uniós felhasználás tendenciáját tükrözték. Amikor azonban a vizsgálati időszakban a felhasználás ismét fellendült, és 2020-hoz képest 8 %-kal emelkedett, az uniós gazdasági ágazatnak nem származott abból előnye a Marokkóból érkező behozatal miatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanis 2,9 százalékponttal (a 2020. évi 71,7 %-ról a vizsgálati időszak alatt 68,8 %-ra) csökkent, míg a Marokkóból érkező behozatal piaci részesedése 129 %-kal (a 2020. évi 1,7 %-ról 3,9 %-ra) növekedett a vizsgálati időszakban. Tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az alacsony árú dömpingelt behozatal volt, nem pedig a csökkenő felhasználás miatt mennyiségkiesés. |
| --- | --- |

(150)

A (139) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós felhasználás 13 millió darabbal, azaz 17 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Az uniós értékesítési adatok az uniós felhasználás tendenciáját tükrözték. Amikor azonban a vizsgálati időszakban a felhasználás ismét fellendült, és 2020-hoz képest 8 %-kal emelkedett, az uniós gazdasági ágazatnak nem származott abból előnye a Marokkóból érkező behozatal miatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanis 2,9 százalékponttal (a 2020. évi 71,7 %-ról a vizsgálati időszak alatt 68,8 %-ra) csökkent, míg a Marokkóból érkező behozatal piaci részesedése 129 %-kal (a 2020. évi 1,7 %-ról 3,9 %-ra) növekedett a vizsgálati időszakban. Tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az alacsony árú dömpingelt behozatal volt, nem pedig a csökkenő felhasználás miatt mennyiségkiesés.

| (151) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a piaci kereslet 17 %-os szűkülése nem tekinthető a kár olyan okának, amely gyengítené a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a piaci kereslet 17 %-os szűkülése nem tekinthető a kár olyan okának, amely gyengítené a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (152) | Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlása időben egybeesett azzal, hogy az érintett országból érkező, dömpingáron történő alumíniumkerék-behozatal mennyisége megnövekedett. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlása időben egybeesett azzal, hogy az érintett országból érkező, dömpingáron történő alumíniumkerék-behozatal mennyisége megnövekedett.

| (153) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A Bizottság figyelembe vette az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a Covid19-világjárvány, a csökkentő kereslet, az előállítási költségek alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a többéves szerződések hatását. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A Bizottság figyelembe vette az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a Covid19-világjárvány, a csökkentő kereslet, az előállítási költségek alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a többéves szerződések hatását.

| (154) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(154)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (155) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(155)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

6.1.   Kárkülönbözet

Kárkülönbözet

| (156) | A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének és 7. cikke (2d) bekezdésének értelmében a céláron történő értékesítéssel elérné a nyereségcélját. |
| --- | --- |

(156)

A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének és 7. cikke (2d) bekezdésének értelmében a céláron történő értékesítéssel elérné a nyereségcélját.

| (157) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőségi szintet, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőségi szintet, valamint azt a jövedelmezőségi szintet, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(157)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőségi szintet, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőségi szintet, valamint azt a jövedelmezőségi szintet, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (158) | Első lépésként a Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók azelőtti nyereségéből indult ki, hogy a Marokkóból érkező tisztességtelen behozatal felgyorsult és az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozott volna. Ezt a haszonkulcsot 7,9 %-ban állapította meg, ami megfelel az uniós gazdasági ágazat 2018–2019-ben elért átlagos nyereségszintjének. |
| --- | --- |

(158)

Első lépésként a Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók azelőtti nyereségéből indult ki, hogy a Marokkóból érkező tisztességtelen behozatal felgyorsult és az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozott volna. Ezt a haszonkulcsot 7,9 %-ban állapította meg, ami megfelel az uniós gazdasági ágazat 2018–2019-ben elért átlagos nyereségszintjének.

| (159) | Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat állításait megalapozottnak találta. Annak érdekében, hogy ez a nyereségcélban tükröződjön, a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat által megadott és a Bizottság által ellenőrzött, normál versenyfeltételek melletti beruházási, K+F és innovációs költségek, valamint a figyelembe vett időszak tényleges beruházási, K+F és innovációs költségei közötti különbséget. Ez a – forgalom százalékában kifejezett – különbség 0,4 % volt. |
| --- | --- |

(159)

Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat állításait megalapozottnak találta. Annak érdekében, hogy ez a nyereségcélban tükröződjön, a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat által megadott és a Bizottság által ellenőrzött, normál versenyfeltételek melletti beruházási, K+F és innovációs költségek, valamint a figyelembe vett időszak tényleges beruházási, K+F és innovációs költségei közötti különbséget. Ez a – forgalom százalékában kifejezett – különbség 0,4 % volt.

| (160) | Ezt a 0,4 %-ot hozzáadta a (158) preambulumbekezdésben említett 7,9 %-os alapnyereséghez, ami 8,3 %-os nyereségcélt eredményezett. |
| --- | --- |

(160)

Ezt a 0,4 %-ot hozzáadta a (158) preambulumbekezdésben említett 7,9 %-os alapnyereséghez, ami 8,3 %-os nyereségcélt eredményezett.

| (161) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet a. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság 0,5 EUR/darab többletköltséget állapított meg. Ezt a többletköltséget hozzáadta a fenti preambulumbekezdésben említett kárt nem okozó árhoz. |
| --- | --- |

(161)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet a. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság 0,5 EUR/darab többletköltséget állapított meg. Ezt a többletköltséget hozzáadta a fenti preambulumbekezdésben említett kárt nem okozó árhoz.

| (162) | Mindezek alapján a Bizottság az említett nyereségcélt a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségeinek összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó súlyozott átlagárát (55,9 EUR/darab), amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(162)

Mindezek alapján a Bizottság az említett nyereségcélt a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségeinek összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó súlyozott átlagárát (55,9 EUR/darab), amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint.

| (163) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő, együttműködő marokkói exportáló gyártók által alkalmazott, az áralákínálás kiszámításához meghatározott importárak súlyozott átlaga, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagára közötti összehasonlítás alapján meghatározta a kárkülönbözet mértékét. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő, együttműködő marokkói exportáló gyártók által alkalmazott, az áralákínálás kiszámításához meghatározott importárak súlyozott átlaga, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagára közötti összehasonlítás alapján meghatározta a kárkülönbözet mértékét. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (164) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az ilyen vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet (lásd a (73) preambulumbekezdést).








  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Kárkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marokkó | Hands | 8,0  % | 44,0  % |
| | Minden más vállalat | 16,5  % | 51,6  % |

(164)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az ilyen vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet (lásd a (73) preambulumbekezdést).

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Kárkülönbözet (%)

Marokkó

Hands

8,0  %

44,0  %

Minden más vállalat

16,5  %

51,6  %

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (165) | A dömpingellenes intézkedések kedvező hatással lesznek az uniós gyártókra, mivel lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezése érdekében kiigazítsa. Így az uniós gazdasági ágazat ismét fenntartható helyzetbe kerülne, és képessé válna jövőbeni beruházások végrehajtására, különösen a környezetvédelmi és szociális követelményeknek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(165)

A dömpingellenes intézkedések kedvező hatással lesznek az uniós gyártókra, mivel lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezése érdekében kiigazítsa. Így az uniós gazdasági ágazat ismét fenntartható helyzetbe kerülne, és képessé válna jövőbeni beruházások végrehajtására, különösen a környezetvédelmi és szociális követelményeknek való megfelelés érdekében.

| (166) | Intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat továbbra is jelentős kárt szenvedne, és pénzügyi helyzete – különösen a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében – várhatóan tovább romlana (különös tekintettel az érintett országból érkező dömpingelt behozatal növekedésére, amely a vizsgálati időszak után is folytatódott), ami életképességét veszélyeztetné. |
| --- | --- |

(166)

Intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat továbbra is jelentős kárt szenvedne, és pénzügyi helyzete – különösen a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében – várhatóan tovább romlana (különös tekintettel az érintett országból érkező dömpingelt behozatal növekedésére, amely a vizsgálati időszak után is folytatódott), ami életképességét veszélyeztetné.

7.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (167) | Az eljárás megindításakor a Bizottság felvette a kapcsolatot az importőrökkel. Egyikük sem működött együtt azonban a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(167)

Az eljárás megindításakor a Bizottság felvette a kapcsolatot az importőrökkel. Egyikük sem működött együtt azonban a vizsgálat során.

| (168) | Ami a felhasználókat illeti, két személygépjármű-gyártó és azok szervezete, vagyis az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA) működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(168)

Ami a felhasználókat illeti, két személygépjármű-gyártó és azok szervezete, vagyis az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA) működött együtt a vizsgálat során.

| (169) | A személygépjármű-gyártók az alumíniumkerekek uniós ágazatának vevői. Alumíniumkerék-szükségletük mintegy 70 %-át már jelenleg is az uniós gazdasági ágazattól szerzik be. A vizsgálati időszak alatt az érintett országból érkező behozatal 3,9 %-os piaci részesedéssel, az egyéb harmadik országokból érkező behozatal pedig 25,5 %-os piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon, az uniós gazdasági ágazaténál magasabb árszint mellett. Ennek megfelelően a személygépjármű-gyártók az uniós gazdasági ágazaton és Marokkón kívül más beszerzési forrásokkal is rendelkeznek. Ezt az a tény is megerősítette, hogy a marokkói alumíniumkerék-beszerzések a két felhasználó teljes alumíniumkerék-beszerzésének körülbelül 30 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. Ezenkívül a kérdőívet kitöltő két felhasználó adatai alapján az alumíniumkerekek termelési költségeik körülbelül 0,5 %-át tették ki. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumkerekek kapcsán bevezetett intézkedések személygépjármű-gyártókra gyakorolt hatása korlátozott. |
| --- | --- |

(169)

A személygépjármű-gyártók az alumíniumkerekek uniós ágazatának vevői. Alumíniumkerék-szükségletük mintegy 70 %-át már jelenleg is az uniós gazdasági ágazattól szerzik be. A vizsgálati időszak alatt az érintett országból érkező behozatal 3,9 %-os piaci részesedéssel, az egyéb harmadik országokból érkező behozatal pedig 25,5 %-os piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon, az uniós gazdasági ágazaténál magasabb árszint mellett. Ennek megfelelően a személygépjármű-gyártók az uniós gazdasági ágazaton és Marokkón kívül más beszerzési forrásokkal is rendelkeznek. Ezt az a tény is megerősítette, hogy a marokkói alumíniumkerék-beszerzések a két felhasználó teljes alumíniumkerék-beszerzésének körülbelül 30 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. Ezenkívül a kérdőívet kitöltő két felhasználó adatai alapján az alumíniumkerekek termelési költségeik körülbelül 0,5 %-át tették ki. Következésképpen a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumkerekek kapcsán bevezetett intézkedések személygépjármű-gyártókra gyakorolt hatása korlátozott.

| (170) | Az ACEA azt állította, hogy a Marokkóból érkező behozatal az uniós személygépjármű-gyártók stratégiai igényeit elégítette ki, amelyeket az uniós alumíniumkerék-gyártók nem voltak képesek kielégíteni, mivel utóbbiak szándékosan úgy döntöttek, hogy nem növelik termelési kapacitásaikat. Ezért a személygépjármű-gyártóknak nem volt más választása, mint beszerzésük diverzifikálása, többek között különféle importforrásokra támaszkodva. |
| --- | --- |

(170)

Az ACEA azt állította, hogy a Marokkóból érkező behozatal az uniós személygépjármű-gyártók stratégiai igényeit elégítette ki, amelyeket az uniós alumíniumkerék-gyártók nem voltak képesek kielégíteni, mivel utóbbiak szándékosan úgy döntöttek, hogy nem növelik termelési kapacitásaikat. Ezért a személygépjármű-gyártóknak nem volt más választása, mint beszerzésük diverzifikálása, többek között különféle importforrásokra támaszkodva.

| (171) | A (40) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós alumíniumkerék-ágazat a személygépjármű-gyártók beszállítója, és tevékenységük az e nagyvállalatok által kiírt pályázatoktól függ. Az alumíniumkerék-beszállítók kiválasztására, és így az alumíniumkerekek tényleges beszállítására évekkel az járművek gyártása előtt kerül sor, így az alumíniumkerék-ágazatnak elegendő ideje kell, hogy legyen az ipari kibocsátásának kiigazítására. Szükség esetén az uniós alumíniumkerék-ágazat viszonylag rövid időn belül tudná növelni kapacitását, mivel a kért beruházás nem a kemencékkel vagy a festőfülkékkel kapcsolatos, hanem a könnyen telepíthető öntőgépekre. Ezért ha az uniós alumíniumkerék-gyártók nem ruháztak be további termelési kapacitásokba, az inkább a személygépjármű-gyártókkal kötött megfelelő jövőbeni szerződések hiánya miatt történt. Ezért a termelés iránti kereslet előrelátható növekedése hiányában az uniós gazdasági ágazat nem volt kellően ösztönözve arra, hogy további kapacitásokba ruházzon be. Ezenkívül az uniós felhasználás 64,31 millió darab volt a vizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazat teljes kapacitása 61,29 millió darab, míg a teljes uniós termelés 48,75 millió darab volt a vizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat exportja pedig 2,71 millió darabot tett ki. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat jelenleg is elegendő termelési kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy az alumíniumkerekek iránti szinte teljes uniós keresletet kielégítse. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(171)

A (40) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós alumíniumkerék-ágazat a személygépjármű-gyártók beszállítója, és tevékenységük az e nagyvállalatok által kiírt pályázatoktól függ. Az alumíniumkerék-beszállítók kiválasztására, és így az alumíniumkerekek tényleges beszállítására évekkel az járművek gyártása előtt kerül sor, így az alumíniumkerék-ágazatnak elegendő ideje kell, hogy legyen az ipari kibocsátásának kiigazítására. Szükség esetén az uniós alumíniumkerék-ágazat viszonylag rövid időn belül tudná növelni kapacitását, mivel a kért beruházás nem a kemencékkel vagy a festőfülkékkel kapcsolatos, hanem a könnyen telepíthető öntőgépekre. Ezért ha az uniós alumíniumkerék-gyártók nem ruháztak be további termelési kapacitásokba, az inkább a személygépjármű-gyártókkal kötött megfelelő jövőbeni szerződések hiánya miatt történt. Ezért a termelés iránti kereslet előrelátható növekedése hiányában az uniós gazdasági ágazat nem volt kellően ösztönözve arra, hogy további kapacitásokba ruházzon be. Ezenkívül az uniós felhasználás 64,31 millió darab volt a vizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazat teljes kapacitása 61,29 millió darab, míg a teljes uniós termelés 48,75 millió darab volt a vizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat exportja pedig 2,71 millió darabot tett ki. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat jelenleg is elegendő termelési kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy az alumíniumkerekek iránti szinte teljes uniós keresletet kielégítse. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (172) | Az ACEA azt állította, hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat nem felelt meg a személygépjármű-gyártók által a szabad kapacitás tekintetében megszabott követelményeknek (az uniós gazdasági ágazat magas, 95 %-ot meghaladó kapacitáskihasználásról számolt be), ami miatt utóbbiak arra kényszerültek, hogy diverzifikálják a beszerzést, különösen a Marokkóból történő behozatal révén. |
| --- | --- |

(172)

Az ACEA azt állította, hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat nem felelt meg a személygépjármű-gyártók által a szabad kapacitás tekintetében megszabott követelményeknek (az uniós gazdasági ágazat magas, 95 %-ot meghaladó kapacitáskihasználásról számolt be), ami miatt utóbbiak arra kényszerültek, hogy diverzifikálják a beszerzést, különösen a Marokkóból történő behozatal révén.

| (173) | A Bizottság megjegyezte, hogy nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat a gyártási kapacitásával kapcsolatos problémák miatt veszített volna el pályázatokat, vagy hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat nem lett volna képes a személygépjármű-gyártók kereskedelmi megrendeléseinek megfelelő alumíniumkerekeket szállítani. Ezenkívül a vizsgálati időszakra megállapított kapacitáskihasználás 80 % volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megjegyezte, hogy nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat a gyártási kapacitásával kapcsolatos problémák miatt veszített volna el pályázatokat, vagy hogy az uniós alumíniumkerék-ágazat nem lett volna képes a személygépjármű-gyártók kereskedelmi megrendeléseinek megfelelő alumíniumkerekeket szállítani. Ezenkívül a vizsgálati időszakra megállapított kapacitáskihasználás 80 % volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (174) | Az ACEA azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásai megzavarták az ellátási láncokat, és a személygépjármű-gyártókat nagyon súlyosan érintette a Covid19-világjárvány: összesen 4,2 millió járművel kevesebbet gyártottak, ami a 2019. évi uniós termelés 22,9 %-át teszi ki. A személygépjármű-gyártók nyereségessége hanyatlott. Ez hasonlóképpen érintette az autóipari beszállítókat is. |
| --- | --- |

(174)

Az ACEA azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásai megzavarták az ellátási láncokat, és a személygépjármű-gyártókat nagyon súlyosan érintette a Covid19-világjárvány: összesen 4,2 millió járművel kevesebbet gyártottak, ami a 2019. évi uniós termelés 22,9 %-át teszi ki. A személygépjármű-gyártók nyereségessége hanyatlott. Ez hasonlóképpen érintette az autóipari beszállítókat is.

| (175) | A Bizottság megjegyezte, hogy a legtöbb személygépjármű-gyártó nyereségről számolt be a 2021-es pénzügyi évben, amely meghaladta az előző években jelentett szokásos százalékos arányt (21). |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság megjegyezte, hogy a legtöbb személygépjármű-gyártó nyereségről számolt be a 2021-es pénzügyi évben, amely meghaladta az előző években jelentett szokásos százalékos arányt (21).

21

| (176) | Az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre más olyan információ, amely arra utalna, hogy az intézkedések olyan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak a felhasználókra, amely ellensúlyozza az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából vett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(176)

Az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre más olyan információ, amely arra utalna, hogy az intézkedések olyan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak a felhasználókra, amely ellensúlyozza az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából vett kedvező hatásait.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (177) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az alumíniumkerekek Marokkóból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(177)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az alumíniumkerekek Marokkóból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (178) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel, az intézkedések szintjével és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel, az intézkedések szintjével és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (179) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:







  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokkó | HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Minden más vállalat | 16,5  % |

(179)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

Marokkó

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Minden más vállalat

16,5  %

| (180) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözi. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalattal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(180)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözi. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalattal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (181) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(181)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (182) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(182)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (183) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(183)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (184) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(184)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (185) | Az alumíniumkerekekre vonatkozó statisztikákat gyakran darabszámban fejezik ki. Az alumíniumkerekek esetében azonban nincsen ilyen kiegészítő mértékegység meghatározva a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet (22) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúrában. Ezért rendelkezni kell arról, hogy az érintett termék behozatalaira vonatkozóan a szabad forgalomba bocsátás érdekében benyújtott árunyilatkozatban nemcsak a kilogrammban vagy tonnában kifejezett tömeget, hanem a darabok számával kifejezett mennyiséget is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(185)

Az alumíniumkerekekre vonatkozó statisztikákat gyakran darabszámban fejezik ki. Az alumíniumkerekek esetében azonban nincsen ilyen kiegészítő mértékegység meghatározva a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet (22) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúrában. Ezért rendelkezni kell arról, hogy az érintett termék behozatalaira vonatkozóan a szabad forgalomba bocsátás érdekében benyújtott árunyilatkozatban nemcsak a kilogrammban vagy tonnában kifejezett tömeget, hanem a darabok számával kifejezett mennyiséget is fel kell tüntetni.

22

9.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (186) | A (3) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett az érintett termék behozatalára. A nyilvántartásba vételre azzal a céllal került sor, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében visszamenőleges hatállyal beszedhessék a vámokat. |
| --- | --- |

(186)

A (3) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett az érintett termék behozatalára. A nyilvántartásba vételre azzal a céllal került sor, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében visszamenőleges hatállyal beszedhessék a vámokat.

| (187) | Az eljárás ideiglenes szakaszának megállapításaira tekintettel a behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(187)

Az eljárás ideiglenes szakaszának megállapításaira tekintettel a behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni.

| (188) | Az eljárás e szakaszában nem született döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(188)

Az eljárás e szakaszában nem született döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról.

10.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (189) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. A Bizottsághoz nem érkezett ilyen észrevétel. Az érdekelt felek előzetes tájékoztatását követően, a vizsgálat egyéb szempontjaira vonatkozóan (vagyis nem a számítások pontosságával kapcsolatosan) tett észrevételeket a Bizottság a vizsgálat végső szakaszában figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. A Bizottsághoz nem érkezett ilyen észrevétel. Az érdekelt felek előzetes tájékoztatását követően, a vizsgálat egyéb szempontjaira vonatkozóan (vagyis nem a számítások pontosságával kapcsolatosan) tett észrevételeket a Bizottság a vizsgálat végső szakaszában figyelembe veszi.

11.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (190) | A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő általi meghallgatást is. |
| --- | --- |

(190)

A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő általi meghallgatást is.

| (191) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(191)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Marokkóból származó, jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei, tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokkó | HANDS 8 S.A. | 8,0  % | C873 |
| Minden más vállalat | 16,5  % | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Marokkó

HANDS 8 S.A.

8,0  %

C873

Minden más vállalat

16,5  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalat esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Marokkóban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Ha az (1) bekezdésben meghatározott termékre szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozatot állítanak ki, akkor az árunyilatkozat megfelelő rovatában darabszámban fel kell tüntetni a behozott termékmennyiséget, a Kombinált Nómenklatúrában meghatározott kiegészítő mértékegység sérelme nélkül.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a határidőn túl benyújtott kérelmeket, és a kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határoz.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok a behozataloknak az (EU) 2022/934 végrehajtási rendelet 1. cikkében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik.

(2)   A legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépése előtt az Unió területére felhasználás céljából behozott termékek tekintetében gyűjtött adatokat az esetleges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás megszüntetéséig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 464., 2021.11.17., 19. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/934 végrehajtási rendelete (2022. június 16.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 162., 2022.6.17., 27. o.).

3

(4)  Európai Bizottság, How to Make an Anti-Dumping Complaint, A Guide (Hogyan nyújtsunk be dömpingellenes panaszt? Útmutató), 7–8., valamint 13., 27., 29., 52., 59. és 67. o. Az útmutató elérhető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf

4

How to Make an Anti-Dumping Complaint

(5)  Ugyanott, 3. o.

5

(6)  Lásd a panasz 108. pontját, valamint annak D2. mellékletét.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563

7

(8)  Az (5) preambulumbekezdésben ismertetett magyarázat szerint az uniós gyártók és a két felhasználó nevét titoktartási okokból nem tesszük közzé.

8

(9)  
  HL C 86., 2020.3.16., 6. o.

9

(10)  
  HL C 86., 2020.3.16., 6. o.

10

(11)  Henri-Louis Vedie, „
  L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique
  ”, Policy Center for the New South, 20/34 szakpolitikai dokumentum, 2020. november (elérhető a elérhető a következő internetcímen: https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

(12)  A Renault csoport például a tangeri telephelyén előállított termékek több mint 95 %-át exportálta (lásd: https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  Lásd:
  „LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel (Marokkói Hivatalos Közlöny), 1995.2.15., 4294. sz., 117–121. o.

13

„LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”,

(14)  Lásd:
  „LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel (Marokkói Hivatalos Közlöny), 1995.2.15., 4294. sz., 117–121. o., amelyet később a 14.21. törvénnyel módosítottak, hogy a
  „zone franche”
  kifejezést
  „zone d’accélération industrielle”
  kifejezésre cseréljék. Lásd még:
  „Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”
  .

14

„LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”,

„zone franche”

„zone d’accélération industrielle”

„Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”

(15)  Európai Közösségek – indiai pamutágynemű behozatalára kivetett dömpingellenes vámok (WT/DS141/R sz. ügy, 2000.10.30., 74–77. pont).

15

(16)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 29., 2022.1.20., 34. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2017/109 végrehajtási rendelete (2017. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 18., 2017.1.24., 1. o.).

17

(18)  Az (EU) 2017/109 végrehajtási rendelet.

18

(19)  A Tanács 964/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 282., 2010.10.28., 1. o.).

19

(20)  (EU) 2017/109 végrehajtási rendelet, (169) preambulumbekezdés.

20

(21)  Egyes autógyártók által a 2021-re vonatkozó éves beszámolók aktájához fűzött megjegyzés.

21

(22)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

22

---

HATÁROZATOK

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/142

---

A TANÁCS (EU) 2022/1222 HATÁROZATA

(2022. július 12.)

a Lisszaboni Külön Unió Közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) szerződő fele a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegének (1) (a továbbiakban: a genfi szöveg), amely 2020. február 26-án lépett hatályba. A genfi szöveg 21. cikke értelmében a Szerződő Felei az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó Lisszaboni Megállapodás (a továbbiakban: a Lisszaboni Megállapodás) által létrehozott Külön Uniónak (a továbbiakban: a Lisszaboni Unió) is tagjai. A genfi szöveg 22. cikke (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontja értelmében a Lisszaboni Unió Közgyűlése módosítja a genfi szöveg szerinti Végrehajtási Szabályzatot. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) szerződő fele a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegének (1) (a továbbiakban: a genfi szöveg), amely 2020. február 26-án lépett hatályba. A genfi szöveg 21. cikke értelmében a Szerződő Felei az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó Lisszaboni Megállapodás (a továbbiakban: a Lisszaboni Megállapodás) által létrehozott Külön Uniónak (a továbbiakban: a Lisszaboni Unió) is tagjai. A genfi szöveg 22. cikke (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontja értelmében a Lisszaboni Unió Közgyűlése módosítja a genfi szöveg szerinti Végrehajtási Szabályzatot.

| (2) | A genfi szöveg hatálybalépése rávilágított arra, hogy fontolóra kell venni a Lisszaboni Megállapodáshoz és a genfi szöveghez kapcsolódó Közös Végrehajtási Szabályzat (a továbbiakban: a Közös Végrehajtási Szabályzat) módosításait, mégpedig az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozásának lisszaboni rendszere (a továbbiakban: a lisszaboni rendszer) szerinti eljárások egyszerűsítése és észszerűsítése érdekében, többek között azzal a céllal, hogy a lisszaboni rendszer felhasználói számára nagyobb egyértelműséget lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

A genfi szöveg hatálybalépése rávilágított arra, hogy fontolóra kell venni a Lisszaboni Megállapodáshoz és a genfi szöveghez kapcsolódó Közös Végrehajtási Szabályzat (a továbbiakban: a Közös Végrehajtási Szabályzat) módosításait, mégpedig az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozásának lisszaboni rendszere (a továbbiakban: a lisszaboni rendszer) szerinti eljárások egyszerűsítése és észszerűsítése érdekében, többek között azzal a céllal, hogy a lisszaboni rendszer felhasználói számára nagyobb egyértelműséget lehessen biztosítani.

| (3) | A Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) 2022. július 14–22. között megtartandó közgyűlései során a Lisszaboni Unió Közgyűlése felkérést fog kapni, hogy fogadjon el módosításokat a Közös Végrehajtási Szabályzat tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) 2022. július 14–22. között megtartandó közgyűlései során a Lisszaboni Unió Közgyűlése felkérést fog kapni, hogy fogadjon el módosításokat a Közös Végrehajtási Szabályzat tekintetében.

| (4) | A lisszaboni rendszer fejlesztésével foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: a lisszaboni munkacsoport) a 2022. június 14–16-án Genfben tartott negyedik ülésén azt ajánlotta a Lisszaboni Unió Közgyűlésének, hogy fogadjon el a WIPO titkársága által javasolt és a lisszaboni munkacsoport által módosított különböző módosításokat a Közös Végrehajtási Szabályzatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A lisszaboni rendszer fejlesztésével foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: a lisszaboni munkacsoport) a 2022. június 14–16-án Genfben tartott negyedik ülésén azt ajánlotta a Lisszaboni Unió Közgyűlésének, hogy fogadjon el a WIPO titkársága által javasolt és a lisszaboni munkacsoport által módosított különböző módosításokat a Közös Végrehajtási Szabályzatra vonatkozóan.

| (5) | A Közös Végrehajtási Szabályzat 7. szabálya (4) bekezdése a) pontjának egy javasolt módosítása biztosítja, hogy csak az 5. szabály (2) bekezdéséhez kapcsolódó módosítások után kelljen megfizetni a 8. szabály (1) bekezdésének ii) pontjában meghatározott díjat egy eredetmegjelölésnek a Lisszaboni Megállapodásból a genfi szövegbe történő áthelyezésével kapcsolatban. E kiigazítás elősegítené a Lisszaboni Megállapodásban részes államoknak a genfi szöveghez való csatlakozását. |
| --- | --- |

(5)

A Közös Végrehajtási Szabályzat 7. szabálya (4) bekezdése a) pontjának egy javasolt módosítása biztosítja, hogy csak az 5. szabály (2) bekezdéséhez kapcsolódó módosítások után kelljen megfizetni a 8. szabály (1) bekezdésének ii) pontjában meghatározott díjat egy eredetmegjelölésnek a Lisszaboni Megállapodásból a genfi szövegbe történő áthelyezésével kapcsolatban. E kiigazítás elősegítené a Lisszaboni Megállapodásban részes államoknak a genfi szöveghez való csatlakozását.

| (6) | A Közös Végrehajtási Szabályzat 8. szabálya (1) bekezdésének ii) pontjára vonatkozóan egy javasolt módosítás az ugyanazon kérelemben benyújtott több módosítás díját 800 CHF-re korlátozná. Ez növelné a lisszaboni rendszer vonzerejét, miközben megőrizné annak pénzügyi fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(6)

A Közös Végrehajtási Szabályzat 8. szabálya (1) bekezdésének ii) pontjára vonatkozóan egy javasolt módosítás az ugyanazon kérelemben benyújtott több módosítás díját 800 CHF-re korlátozná. Ez növelné a lisszaboni rendszer vonzerejét, miközben megőrizné annak pénzügyi fenntarthatóságát.

| (7) | A Közös Végrehajtási Szabályzat 9. szabálya (1) bekezdésének c) pontjára vonatkozóan egy javasolt módosítás egyértelművé tenné, hogy az ott meghatározott általános elv a 9. szabály (1) bekezdésének b) pontjával összhangban kapott valamennyi elutasításra vonatkozik, amely b) pontot a 9. szabály (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(7)

A Közös Végrehajtási Szabályzat 9. szabálya (1) bekezdésének c) pontjára vonatkozóan egy javasolt módosítás egyértelművé tenné, hogy az ott meghatározott általános elv a 9. szabály (1) bekezdésének b) pontjával összhangban kapott valamennyi elutasításra vonatkozik, amely b) pontot a 9. szabály (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben kell értelmezni.

| (8) | A Közös Végrehajtási Szabályzat 15. szabálya (1) bekezdésének i) és ii) pontjára vonatkozóan javasolt módosítások észszerűsítenék a WIPO Nemzetközi Irodájához benyújtott módosítási kérelmekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(8)

A Közös Végrehajtási Szabályzat 15. szabálya (1) bekezdésének i) és ii) pontjára vonatkozóan javasolt módosítások észszerűsítenék a WIPO Nemzetközi Irodájához benyújtott módosítási kérelmekre vonatkozó eljárást.

| (9) | A Közös Végrehajtási Szabályzat 15. szabálya (1) bekezdése vi) pontjának javasolt törlése és 16. szabálya (2) bekezdésének javasolt módosítása biztosítaná, hogy a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontjához kapcsolódó – az 5. szabály (3) vagy (4) bekezdése szerinti értesítésen vagy a genfi szöveg 7. cikkének (4) bekezdése szerinti nyilatkozaton alapuló követelménnyel kapcsolatos szabálytalanság tekintetében – lemondás visszavonása esetén a módosítás díját a továbbiakban ne kelljen megfizetni. A 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondás esetén a lemondás visszavonása hiánypótláshoz kötött. |
| --- | --- |

(9)

A Közös Végrehajtási Szabályzat 15. szabálya (1) bekezdése vi) pontjának javasolt törlése és 16. szabálya (2) bekezdésének javasolt módosítása biztosítaná, hogy a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontjához kapcsolódó – az 5. szabály (3) vagy (4) bekezdése szerinti értesítésen vagy a genfi szöveg 7. cikkének (4) bekezdése szerinti nyilatkozaton alapuló követelménnyel kapcsolatos szabálytalanság tekintetében – lemondás visszavonása esetén a módosítás díját a továbbiakban ne kelljen megfizetni. A 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondás esetén a lemondás visszavonása hiánypótláshoz kötött.

| (10) | A Közös Végrehajtási Szabályzat javasolt módosításainak 2023. január 1-én kell hatályba lépniük, és várhatóan egyszerűsítik és észszerűsítik majd a lisszaboni rendszer szerinti eljárásokat, és nagyobb egyértelműséget fognak biztosítani a lisszaboni rendszer felhasználói számára, ami egyaránt érdekében áll a lisszaboni rendszer uniós felhasználóinak, kedvezményezettjeinek és érdekelt feleinek. |
| --- | --- |

(10)

A Közös Végrehajtási Szabályzat javasolt módosításainak 2023. január 1-én kell hatályba lépniük, és várhatóan egyszerűsítik és észszerűsítik majd a lisszaboni rendszer szerinti eljárásokat, és nagyobb egyértelműséget fognak biztosítani a lisszaboni rendszer felhasználói számára, ami egyaránt érdekében áll a lisszaboni rendszer uniós felhasználóinak, kedvezményezettjeinek és érdekelt feleinek.

| (11) | Az Uniónak ezért támogatnia kell az említett módosítások elfogadását. |
| --- | --- |

(11)

Az Uniónak ezért támogatnia kell az említett módosítások elfogadását.

| (12) | Ezen túlmenően, tudomásul véve a delegációk által a lisszaboni munkacsoport negyedik ülésén a Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabályának (4) bekezdése tekintetében kifejtett álláspontokat, valamint a munkacsoporti ülés következtetéseinek részeként az elnök felkérte az Unió küldöttségét, hogy kellő időben nyújtson be írásbeli javaslatot a munkacsoport következő ülésén esedékes további megfontolás céljából. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően, tudomásul véve a delegációk által a lisszaboni munkacsoport negyedik ülésén a Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabályának (4) bekezdése tekintetében kifejtett álláspontokat, valamint a munkacsoporti ülés következtetéseinek részeként az elnök felkérte az Unió küldöttségét, hogy kellő időben nyújtson be írásbeli javaslatot a munkacsoport következő ülésén esedékes további megfontolás céljából.

| (13) | Helyénvaló meghatározni a Lisszaboni Unió Közgyűlésén az Unió által képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(13)

Helyénvaló meghatározni a Lisszaboni Unió Közgyűlésén az Unió által képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Lisszaboni Unió Közgyűlésének a WIPO 2022. július 14–22-i közgyűlései keretében megtartandó ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő: a Közös Végrehajtási Szabályzat módosításai elfogadásának támogatása, az e határozat mellékletének 1. szakaszában foglaltak szerint.

Az Unió képviselői elfogadhatnak változtatásokat a javasolt módosításokra vonatkozóan, amennyiben azok érdemben nem változtatják meg a módosításokat.

A lisszaboni munkacsoport következő ülésének előkészítéseként az Unió írásbeli javaslatot nyújt be a WIPO titkárságának, amelyben javaslatot tesz a Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabályára vonatkozó módosításokra, az e határozat mellékletének 2. szakaszában foglaltak szerint.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

Z. STANJURA

---

(1)  A Tanács (EU) 2019/1754 határozata (2019. október 7.) az Európai Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozásáról (HL L 271., 2019.10.24., 12. o.).

1

---

MELLÉKLET

1. szakasz:

JAVASOLT MÓDOSÍTÁSOK az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó Lisszaboni Megállapodáshoz, továbbá a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez kapcsolódó Közös Végrehajtási Szabályzathoz

a lisszaboni rendszer fejlesztésével foglalkozó WIPO-munkacsoport ajánlása szerint, a módosításoknak a Lisszaboni Unió által a 2022. évi WIPO-közgyűlések keretében történő elfogadása céljából

A címben a „hatályos 2021. december 8. napján” szöveg helyébe a „hatályos 2023. január 1. napján” szöveg lép.

II. fejezet

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

7. szabály

Bejegyzés a nemzetközi lajstromba

A genfi szöveg 29. cikke (4) bekezdésének és 31. cikke (1) bekezdésének végrehajtása

A 7. szabály (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | Az 1967. évi szövegben részes államok tekintetében, ha ezek az államok megerősítették a genfi szöveget vagy csatlakoztak ahhoz, az 5. szabály (2)–(4) bekezdése megfelelően alkalmazandó az 1967. évi szöveg szerint hatályos nemzetközi lajstromozásokra és eredetmegjelölésekre. A Nemzetközi Iroda az érintett illetékes hatósággal ellenőrzi, hogy a 3. szabály (1) bekezdésében és az 5. szabály (2)–(4) bekezdésében előírt követelményekre figyelemmel a genfi szöveg szerinti lajstromozásuk céljából szükség van-e változások bejegyzésére, és a változásokkal érintett nemzetközi lajstromozásokról értesíti a genfi szövegben részes valamennyi más Szerződő Felet. Az 5. szabály (2) bekezdésével kapcsolatos változások bejegyzéséért a 8. szabály (1) bekezdésének ii) alpontjában meghatározott díjat kell fizetni.” |
| --- | --- |

„a)

Az 1967. évi szövegben részes államok tekintetében, ha ezek az államok megerősítették a genfi szöveget vagy csatlakoztak ahhoz, az 5. szabály (2)–(4) bekezdése megfelelően alkalmazandó az 1967. évi szöveg szerint hatályos nemzetközi lajstromozásokra és eredetmegjelölésekre. A Nemzetközi Iroda az érintett illetékes hatósággal ellenőrzi, hogy a 3. szabály (1) bekezdésében és az 5. szabály (2)–(4) bekezdésében előírt követelményekre figyelemmel a genfi szöveg szerinti lajstromozásuk céljából szükség van-e változások bejegyzésére, és a változásokkal érintett nemzetközi lajstromozásokról értesíti a genfi szövegben részes valamennyi más Szerződő Felet. Az 5. szabály (2) bekezdésével kapcsolatos változások bejegyzéséért a 8. szabály (1) bekezdésének ii) alpontjában meghatározott díjat kell fizetni.”

8. szabály

Díjak

A díjak összege

A 8. szabály (1) bekezdésének ii) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „ii) | a nemzetközi lajstromozás egy módosításának díja3 – 500
  díjkiegészítés az ugyanazon kérelemben benyújtott további módosítás(ok)ért 300”. |
| --- | --- |

„ii)

a nemzetközi lajstromozás egy módosításának díja3 – 500

díjkiegészítés az ugyanazon kérelemben benyújtott további módosítás(ok)ért 300”.

A 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

| „3 | Ha a nemzetközi lajstromozás olyan földrajzi területre vonatkozik, amely az Egyesült Nemzetek által összeállított jegyzékben szereplő legkevésbé fejlett országok egyikében található, a díj az előírt összeg 50%-ára csökken (a legközelebbi egész számra kerekítve). Ekkor a díj a legkevésbé fejlett országban található földrajzi területekre vonatkozó nemzetközi lajstromozások esetében 500 svájci frank, az ilyen nemzetközi lajstromozásokat érintő minden egyes módosítás esetében 250 svájci frank, az ugyanazon kérelemben benyújtott további módosítás(ok) esetében pedig 150 svájci frank lesz. Ezek a díjcsökkentések a genfi szöveg hatálybalépését követő három évben alkalmazandók.” |
| --- | --- |

„3

III. fejezet

III. fejezet

Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében

Elutasítás és egyéb intézkedések a nemzetközi lajstromozás tekintetében

9. szabály

9. szabály

Elutasítás

A Nemzetközi Irodának küldött értesítés

A Nemzetközi Irodának küldött értesítés

A 9. szabály (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „c) | A b) pontban említett, nemzetközi lajstromozásról szóló értesítést az értesítésben feltüntetett naptól számított 20 nap elteltével az illetékes hatóság részére kézbesítettnek kell tekinteni, kivéve, ha az a) pontban említett illetékes hatóság ennek ellenkezőjét bizonyítja.” |
| --- | --- |

„c)

A b) pontban említett, nemzetközi lajstromozásról szóló értesítést az értesítésben feltüntetett naptól számított 20 nap elteltével az illetékes hatóság részére kézbesítettnek kell tekinteni, kivéve, ha az a) pontban említett illetékes hatóság ennek ellenkezőjét bizonyítja.”

15. szabály

15. szabály

Módosítások

Bejegyezhető változások

Bejegyezhető változások

A 15. szabály (1) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

| 1. | az i) alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | a kedvezményezettek módosítása, mégpedig kedvezményezett vagy kedvezményezettek hozzáadásával vagy törlésével, vagy a kedvezményezettek nevének vagy címének, illetve a genfi szöveg 5. cikke (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személy nevének vagy címének módosításával”; |
| --- | --- | --- |

1.

az i) alpont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

a kedvezményezettek módosítása, mégpedig kedvezményezett vagy kedvezményezettek hozzáadásával vagy törlésével, vagy a kedvezményezettek nevének vagy címének, illetve a genfi szöveg 5. cikke (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személy nevének vagy címének módosításával”;

| 2. | a ii) alpontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

a ii) alpontot el kell hagyni.

| 3. | a vi) alpontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

a vi) alpontot el kell hagyni.

16. szabály

16. szabály

Lemondás az oltalomról

A lemondás visszavonása

A lemondás visszavonása

A 16. szabály (2) pontja az alábbiak szerint módosul:

az a) pont helyébe a következő lép:

| „a) | A származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága vagy – a genfi szöveg 5. cikk (3) bekezdése esetében – a kedvezményezettek vagy a genfi szöveg 5. cikk (2) bekezdésének ii) alpontjában említett természetes vagy jogi személy, vagy a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a lemondást – ideértve a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondást is – teljes egészében vagy részben bármikor visszavonhatja, a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondás esetén azzal a feltétellel, hogy elvégzi a hiánypótlást.” |
| --- | --- |

„a)

A származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága vagy – a genfi szöveg 5. cikk (3) bekezdése esetében – a kedvezményezettek vagy a genfi szöveg 5. cikk (2) bekezdésének ii) alpontjában említett természetes vagy jogi személy, vagy a származás szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a lemondást – ideértve a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondást is – teljes egészében vagy részben bármikor visszavonhatja, a 6. szabály (1) bekezdésének d) pontja szerinti lemondás esetén azzal a feltétellel, hogy elvégzi a hiánypótlást.”

2. szakasz:

2. szakasz:

A Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabályának módosítására irányuló írásbeli javaslatban követendő irányvonal:

II. fejezet

II. fejezet

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

5. szabály

5. szabály

A bejelentésre vonatkozó követelmények

Az 5. szabály (4) bekezdését el kell hagyni.

Indokolás:

A Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabálya (4) bekezdésének javasolt törlése [A genfi szöveg szerinti bejelentés – aláírás és/vagy használatra irányuló szándék] indokolt, mivel az aláírási követelmény teljesítése és ellenőrzése már a lajstromozás iránti első bejelentés időpontjában megtörtént. A használati szándék bejelentésére és a használat feletti ellenőrzés gyakorlására vonatkozó követelmények ellentétesek az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések alkotóelemeivel. Az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések védettek az elismert előírásokat sértő bármely felhasználással szemben, még akkor is, ha az érintett termékeket nem abban az országban forgalmazzák, ahol a csalárd felhasználást észlelik. Ezenkívül nemzetközi lajstromozásuk szükségszerűen feltételezi a felhasználásuk ellenőrzését azon Szerződő Fél területén, ahonnan származnak.

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/147

---

A TANÁCS (EU) 2022/1223 HATÁROZATA

(2022. július 12.)

a 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközöknek az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban (AKCS-államokban) Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára történő kiosztásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás) és különösen annak 1. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (2) (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás) és különösen annak 1. cikke (4) és (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja következtében a világ élelmezésbiztonsági helyzete gyorsan romlik, és sok érintett ország a legkevésbé fejlett vagy az alacsony jövedelmű, élelmiszerhiánnyal küzdő országok közé tartozik. |
| --- | --- |

(1)

Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja következtében a világ élelmezésbiztonsági helyzete gyorsan romlik, és sok érintett ország a legkevésbé fejlett vagy az alacsony jövedelmű, élelmiszerhiánnyal küzdő országok közé tartozik.

| (2) | Az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa (3) földrajzi pillérének keretében 3 milliárd EUR már előirányzásra került. Ebből az összegből 2,3 milliárd EUR-t különítettek el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokban a 2021 és 2024 közötti mezőgazdasági, táplálkozási, vízellátási és higiéniai intézkedések finanszírozására. Tekintettel a szükségletek mértékére és a várható következményekre, további eszközöket kell mozgósítani a leginkább érintett partnerországok támogatására. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa (3) földrajzi pillérének keretében 3 milliárd EUR már előirányzásra került. Ebből az összegből 2,3 milliárd EUR-t különítettek el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokban a 2021 és 2024 közötti mezőgazdasági, táplálkozási, vízellátási és higiéniai intézkedések finanszírozására. Tekintettel a szükségletek mértékére és a várható következményekre, további eszközöket kell mozgósítani a leginkább érintett partnerországok támogatására.

| (3) | Az Unió csaknem teljesen végrehajtotta a humanitárius segítségnyújtásra szánt eredeti költségvetést, amelyet az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának kezdete előtt azonosított, AKCS-országokbeli élelmezésbiztonsági és kapcsolódó szükségletek fedezésére fordítanak. Tekintettel az AKCS-országok rendkívül súlyos élelmezésbiztonsági helyzetére, az említett pénzeszközöket megfelelő forrásokkal kell kiegészíteni, hogy reagálni lehessen a humanitárius szükségletek további súlyosbodására, és a válsághelyzettől a stabil fejlesztési feltételek visszaállásáig biztosítani lehessen az együttműködés folyamatosságát. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió csaknem teljesen végrehajtotta a humanitárius segítségnyújtásra szánt eredeti költségvetést, amelyet az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának kezdete előtt azonosított, AKCS-országokbeli élelmezésbiztonsági és kapcsolódó szükségletek fedezésére fordítanak. Tekintettel az AKCS-országok rendkívül súlyos élelmezésbiztonsági helyzetére, az említett pénzeszközöket megfelelő forrásokkal kell kiegészíteni, hogy reagálni lehessen a humanitárius szükségletek további súlyosbodására, és a válsághelyzettől a stabil fejlesztési feltételek visszaállásáig biztosítani lehessen az együttműködés folyamatosságát.

| (4) | Az Európai Tanács a 2022. március 24–25-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a globális élelmezésbiztonsággal és az élelmiszerek globális megfizethetőségével kapcsolatos munkát, különösen Ukrajnában, valamint a legkiszolgáltatottabb és e tekintetben leginkább kitett harmadik országokban az élelmezésbiztonság és mezőgazdaság támogatása révén. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács a 2022. március 24–25-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a globális élelmezésbiztonsággal és az élelmiszerek globális megfizethetőségével kapcsolatos munkát, különösen Ukrajnában, valamint a legkiszolgáltatottabb és e tekintetben leginkább kitett harmadik országokban az élelmezésbiztonság és mezőgazdaság támogatása révén.

| (5) | Az Európai Tanács a 2022. május 30–31-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy tárja fel annak lehetőségét, hogy az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) származó tartalékok mozgósításra kerüljenek a leginkább érintett partnerországok támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács a 2022. május 30–31-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy tárja fel annak lehetőségét, hogy az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) származó tartalékok mozgósításra kerüljenek a leginkább érintett partnerországok támogatása érdekében.

| (6) | A Tanács a 2022. június 20-i következtetéseiben támogatta az „Európa együtt” megközelítés keretében az élelmiszer-ellátás globális szintű bizonytalanságára adandó válaszintézkedéseket, és felkérte a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatásukat elsősorban a következőkre fordítsák: a globális élelmezésbiztonság, így például az azonnali humanitárius szükségletek kezelése – szükség esetén az élelmiszer-importáló országok részére biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtást is beleértve –, a közép- és hosszú távú fenntartható élelmiszerrendszerek, valamint a reziliencia erősítését célzó helyi termelés fokozása, továbbá tárják fel az összes rendelkezésre álló finanszírozási forrást, többek között mozgósítsák az EFA-ból származó tartalékokat. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács a 2022. június 20-i következtetéseiben támogatta az „Európa együtt” megközelítés keretében az élelmiszer-ellátás globális szintű bizonytalanságára adandó válaszintézkedéseket, és felkérte a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatásukat elsősorban a következőkre fordítsák: a globális élelmezésbiztonság, így például az azonnali humanitárius szükségletek kezelése – szükség esetén az élelmiszer-importáló országok részére biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtást is beleértve –, a közép- és hosszú távú fenntartható élelmiszerrendszerek, valamint a reziliencia erősítését célzó helyi termelés fokozása, továbbá tárják fel az összes rendelkezésre álló finanszírozási forrást, többek között mozgósítsák az EFA-ból származó tartalékokat.

| (7) | A Tanács hangsúlyozta továbbá annak fontosságát, hogy az Unió a hatékony multilateralizmuson alapuló gyors és átfogó válaszintézkedések révén határozott szolidaritást tanúsítson, egyrészről építve „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című, 2022. március 23-i bizottsági közleményre, valamint az élelmezési és mezőgazdasági rezilienciára irányuló kezdeményezés (FARM) három pillérére – kereskedelem, szolidaritás és termelés –, ahogyan azt az Európai Tanács üdvözölte, másrészről teljes mértékben összehangolva az Egyesült Nemzetek Szervezete globális válságreagálási csoportjával és más vonatkozó nemzetközi kezdeményezésekkel, mindenekelőtt a G7-ek által kezdeményezett, az élelmezésbiztonsággal foglalkozó globális szövetséggel. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács hangsúlyozta továbbá annak fontosságát, hogy az Unió a hatékony multilateralizmuson alapuló gyors és átfogó válaszintézkedések révén határozott szolidaritást tanúsítson, egyrészről építve „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című, 2022. március 23-i bizottsági közleményre, valamint az élelmezési és mezőgazdasági rezilienciára irányuló kezdeményezés (FARM) három pillérére – kereskedelem, szolidaritás és termelés –, ahogyan azt az Európai Tanács üdvözölte, másrészről teljes mértékben összehangolva az Egyesült Nemzetek Szervezete globális válságreagálási csoportjával és más vonatkozó nemzetközi kezdeményezésekkel, mindenekelőtt a G7-ek által kezdeményezett, az élelmezésbiztonsággal foglalkozó globális szövetséggel.

| (8) | mivel e források komoly hatást fejtenek ki a különböző AKCS országokban, a 10. és 11. EFA keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközök kivételes mozgósítása lehetővé teheti az Unió és tagállamai számára, hogy fokozzák a válsághelyzetre való reagálásukat, különös figyelmet fordítva a leginkább sérülékeny helyzetű és a válságnak leginkább kitett AKCS országokra. |
| --- | --- |

(8)

mivel e források komoly hatást fejtenek ki a különböző AKCS országokban, a 10. és 11. EFA keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközök kivételes mozgósítása lehetővé teheti az Unió és tagállamai számára, hogy fokozzák a válsághelyzetre való reagálásukat, különös figyelmet fordítva a leginkább sérülékeny helyzetű és a válságnak leginkább kitett AKCS országokra.

| (9) | Az említett pénzeszközöknek olyan intézkedések finanszírozására kell szolgálniuk, amelyek célja az élelmiszer-termelésnek és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának a támogatása, humanitárius segítségnyújtás, valamint makrogazdasági támogatás nyújtása a makrogazdasági stabilitás biztosítása, a költségvetési mozgástér bővítésének elősegítése és a nemzetközi tartalékok növelése érdekében, különösen multilaterális testületeken keresztül. A pénzeszközöknek magukban kell foglalniuk a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 6. cikkében említett támogatási kiadásokat is. |
| --- | --- |

(9)

Az említett pénzeszközöknek olyan intézkedések finanszírozására kell szolgálniuk, amelyek célja az élelmiszer-termelésnek és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának a támogatása, humanitárius segítségnyújtás, valamint makrogazdasági támogatás nyújtása a makrogazdasági stabilitás biztosítása, a költségvetési mozgástér bővítésének elősegítése és a nemzetközi tartalékok növelése érdekében, különösen multilaterális testületeken keresztül. A pénzeszközöknek magukban kell foglalniuk a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 6. cikkében említett támogatási kiadásokat is.

| (10) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (4) 153. cikke értelmében az említett pénzeszközöknek az Egyesült Királyságra eső részét nem használják fel újra. |
| --- | --- |

(10)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (4) 153. cikke értelmében az említett pénzeszközöknek az Egyesült Királyságra eső részét nem használják fel újra.

| (11) | mivel a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy e megállapodás annyi ideig marad hatályban, ami az AKCS–EU partnerségi megállapodás értelmében finanszírozott valamennyi művelet teljes mértékű végrehajtásához szükséges, ez úgy értelmezendő, hogy magában foglalja a 10. és 11. EFA-ból visszavont pénzeszközöknek az AKCS országokban Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára történő jelenlegi kivételes mozgósítását is. |
| --- | --- |

(11)

mivel a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy e megállapodás annyi ideig marad hatályban, ami az AKCS–EU partnerségi megállapodás értelmében finanszírozott valamennyi művelet teljes mértékű végrehajtásához szükséges, ez úgy értelmezendő, hogy magában foglalja a 10. és 11. EFA-ból visszavont pénzeszközöknek az AKCS országokban Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára történő jelenlegi kivételes mozgósítását is.

| (12) | A pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell felhasználni, az (EU) 2015/322 (5) és a (EU) 2018/1877 (6) tanácsi rendeletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(12)

A pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell felhasználni, az (EU) 2015/322 (5) és a (EU) 2018/1877 (6) tanácsi rendeletben foglaltak szerint.

| (13) | A 10. EFA azon újból felhasznált pénzeszközei, amelyeket a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem kötöttek le korábban vagy az említett megállapodás 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően visszavontak, a 10. EFA forrásai maradnak a 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

(13)

A 10. EFA azon újból felhasznált pénzeszközei, amelyeket a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem kötöttek le korábban vagy az említett megállapodás 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően visszavontak, a 10. EFA forrásai maradnak a 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően.

| (14) | A 11. EFA azon újból felhasznált pénzeszközei, amelyeket az (EU) 2018/1877 rendelet 24. cikke (5) bekezdésének megfelelően nem kötöttek le korábban vagy visszavontak, a 11. EFA forrásai maradnak a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, |
| --- | --- |

(14)

A 11. EFA azon újból felhasznált pénzeszközei, amelyeket az (EU) 2018/1877 rendelet 24. cikke (5) bekezdésének megfelelően nem kötöttek le korábban vagy visszavontak, a 11. EFA forrásai maradnak a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 10. és 11. EFA keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközökből legfeljebb 600 000 000 EUR összeget kivételes jelleggel az AKCS-államokban Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében kialakult élelmezésbiztonsági válság és gazdasági sokk kezelésére irányuló intézkedések finanszírozásának céljára kell kiosztani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzeszközöknek olyan intézkedéseket kellene finanszírozniuk, amelyek célja támogatás nyújtása a következők szerint:

| — | legfeljebb 350 000 000 EUR élelmiszer-termelés és az élelmiszerrendszerek rezilienciája céljára, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 350 000 000 EUR élelmiszer-termelés és az élelmiszerrendszerek rezilienciája céljára,

| — | legfeljebb 150 000 000 EUR humanitárius segítségnyújtás céljára, valamint |
| --- | --- |

—

legfeljebb 150 000 000 EUR humanitárius segítségnyújtás céljára, valamint

| — | legfeljebb 100 000 000 EUR makrogazdasági támogatás céljára. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 000 000 EUR makrogazdasági támogatás céljára.

(3)   Az (1) bekezdésben említett összegből legfeljebb 488 000 000 EUR összeget a 10. EFA-ból, legfeljebb 112 000 000 EUR összeget pedig a 11. EFA-ból kell kiosztani. Ezekből a pénzeszközökből legfeljebb 18 000 000 EUR összeget a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezésére kell elkülöníteni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban pénzügyi kötelezettségvállalásokra kell felhasználni, az (EU) 2015/322 és a (EU) 2018/1877 rendeletben foglaltak szerint.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

Z. STANJURA

---

(1)  
  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

1

(2)  
  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).

3

(4)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

4

(5)  A Tanács (EU) 2015/322 rendelete (2015. március 2.) a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról (HL L 58., 2015.3.3., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.).

6

---

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/150

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/1224 HATÁROZATA

(2022. július 13.)

a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2022/1179 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/5/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló releváns határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló releváns határozatokat.

| (2) | A PBB 2022. július 7-én elfogadta a (KKBP) 2022/1179 határozatot (2), amellyel Riccardo MARCHIÓ ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2022. július 7-én elfogadta a (KKBP) 2022/1179 határozatot (2), amellyel Riccardo MARCHIÓ ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az EU műveleti parancsnoka 2022. június 2-án Rui Miguel Marcelo CORREIA kapitányt (haditengerészet) ajánlotta kinevezni az EU-erők új parancsnokává, 2022. augusztus 4-én kezdődő hatállyal. A portugál hatóságok jelezték, hogy Rui Miguel Marcelo CORREIA kapitányt (tengerészet) az EU-erők parancsnokává történő kinevezésekor flottillatengernaggyá léptetik elő. |
| --- | --- |

(3)

Az EU műveleti parancsnoka 2022. június 2-án Rui Miguel Marcelo CORREIA kapitányt (haditengerészet) ajánlotta kinevezni az EU-erők új parancsnokává, 2022. augusztus 4-én kezdődő hatállyal. A portugál hatóságok jelezték, hogy Rui Miguel Marcelo CORREIA kapitányt (tengerészet) az EU-erők parancsnokává történő kinevezésekor flottillatengernaggyá léptetik elő.

| (4) | Az EU Katonai Bizottsága 2022. június 9-én egyetértett az említett ajánlással. |
| --- | --- |

(4)

Az EU Katonai Bizottsága 2022. június 9-én egyetértett az említett ajánlással.

| (5) | A (KKBP) 2022/1179 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2022/1179 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2022. augusztus 4-i hatállyal Rui Miguel Marcelo CORREIA flottillatengernagyot nevezi ki a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokává.

2. cikk

A (KKBP) 2022/1179 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2022. augusztus 4-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 13-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1179 határozata (2022. július 7.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2022/217 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/4/2022) (HL L 183., 2022.7.8., 83. o.).

2

---

Helyesbítések

| 2022.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/152

---

Helyesbítés az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról szóló (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2022. május 30-i (EU) 2022/913 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 158., 2022. június 13.
  )

A 13. oldalon, a mellékletben, az (EU) 2019/1793 végrehatási rendelet I. mellékletében, a táblázatban a 18. pont helyébe a következő szöveg lép:

A 18. oldalon, a mellékletben, az (EU) 2019/1793 végrehatási rendelet II. mellékletében, a táblázatban a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

A 19. oldalon, a mellékletben, az (EU) 2019/1793 végrehatási rendelet II. mellékletében, a táblázatban a 10. pont helyébe a következő szöveg lép:

A 22. oldalon, a mellékletben, az (EU) 2019/1793 végrehatási rendelet II. mellékletében, a táblázatban a 13. pont helyébe a következő szöveg lép:

A 25. oldalon, a mellékletben, az (EU) 2019/1793 végrehatási rendelet II. mellékletében, a táblázatban a 19. pont helyébe a következő szöveg lép:

---