# Europeiska unionens L 188/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 188 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången15 juli 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 188

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången15 juli 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1214 av den 9 mars 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2139 vad gäller ekonomiska verksamheter inom vissa energisektorer och delegerad förordning (EU) 2021/2178 vad gäller särskilda offentliga upplysningar för dessa ekonomiska verksamheter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/1215 av den 7 juli 2022 om stängning av fisket efter liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2 med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1216 av den 8 juli 2022 om undantag för år 2022 från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 vad gäller vissa administrativa kontroller och kontroller på plats som är tillämpliga inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/725 | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1217 av den 14 juli 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 vad gäller avdrag från fiskekvoter som tilldelats Spanien för 2021, 2022 och 2023 | 62 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1218 av den 14 juli 2022 om ändring av vissa bilagor till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar (
  1
  ) | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1219 av den 14 juli 2022 om ändring av bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till intyg för införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter (
  1
  ) | 75 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1220 av den 14 juli 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller det format som ska användas av filialer till företag i tredjeländer och behöriga myndigheter för att rapportera den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i det direktivet (
  1
  ) | 98 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221 av den 14 juli 2022 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko | 114 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1222 av den 12 juli 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den särskilda Lissabonunionens församling | 142 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1223 av den 12 juli 2022 om tilldelning av medel vilka frigjorts från projekt inom tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonderna för finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina | 147 |
| | * | Beslut (Gusp) 2022/1224 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 juli 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/1179 (Atalanta/5/2022) | 150 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1214 av den 9 mars 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2139 vad gäller ekonomiska verksamheter inom vissa energisektorer och delegerad förordning (EU) 2021/2178 vad gäller särskilda offentliga upplysningar för dessa ekonomiska verksamheter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/1215 av den 7 juli 2022 om stängning av fisket efter liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2 med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

46

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1216 av den 8 juli 2022 om undantag för år 2022 från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 vad gäller vissa administrativa kontroller och kontroller på plats som är tillämpliga inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/725

49

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1217 av den 14 juli 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 vad gäller avdrag från fiskekvoter som tilldelats Spanien för 2021, 2022 och 2023

62

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1218 av den 14 juli 2022 om ändring av vissa bilagor till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar (
  1
  )

1

65

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1219 av den 14 juli 2022 om ändring av bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till intyg för införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter (
  1
  )

1

75

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1220 av den 14 juli 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller det format som ska användas av filialer till företag i tredjeländer och behöriga myndigheter för att rapportera den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i det direktivet (
  1
  )

1

98

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221 av den 14 juli 2022 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko

114

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/1222 av den 12 juli 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den särskilda Lissabonunionens församling

142

*

Rådets beslut (EU) 2022/1223 av den 12 juli 2022 om tilldelning av medel vilka frigjorts från projekt inom tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonderna för finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina

147

*

Beslut (Gusp) 2022/1224 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 juli 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/1179 (Atalanta/5/2022)

150

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/913 av den 30 maj 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 ( EUT L 158, 13.6.2022 ) | 152 |

Rättelser

*

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/913 av den 30 maj 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 ( EUT L 158, 13.6.2022 )

( EUT L 158, 13.6.2022 )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/1214

av den 9 mars 2022

om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2139 vad gäller ekonomiska verksamheter inom vissa energisektorer och delegerad förordning (EU) 2021/2178 vad gäller särskilda offentliga upplysningar för dessa ekonomiska verksamheter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (1), särskilt artiklarna 8.4, 10.3 och 11.3, och

av följande skäl:

| (1) | De tekniska granskningskriterier som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 (2) omfattar flera ekonomiska sektorer och verksamheter som kan bidra till unionens mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Dessa ekonomiska sektorer och verksamheter valdes ut på grund av deras andel av de totala utsläppen av växthusgaser och deras bevisade potential att undvika produktion av växthusgasutsläpp, minska utsläppen eller eliminera utsläppen. Dessutom har dessa ekonomiska sektorer och verksamheter en bevisad potential att möjliggöra undvikande, minskning och eliminering av växthusgasutsläpp för andra ekonomiska sektorer och verksamheter, eller att säkerställa långsiktig lagring av sådana utsläpp för andra sektorer och verksamheter. |
| --- | --- |

(1)

De tekniska granskningskriterier som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 (2) omfattar flera ekonomiska sektorer och verksamheter som kan bidra till unionens mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Dessa ekonomiska sektorer och verksamheter valdes ut på grund av deras andel av de totala utsläppen av växthusgaser och deras bevisade potential att undvika produktion av växthusgasutsläpp, minska utsläppen eller eliminera utsläppen. Dessutom har dessa ekonomiska sektorer och verksamheter en bevisad potential att möjliggöra undvikande, minskning och eliminering av växthusgasutsläpp för andra ekonomiska sektorer och verksamheter, eller att säkerställa långsiktig lagring av sådana utsläpp för andra sektorer och verksamheter.

| (2) | Den totala energianvändningen står för omkring 75 % av de direkta växthusgasutsläppen i unionen. Energisektorn har därför en avgörande roll när det gäller fortsatt minskning av växthusgasutsläppen. De tekniska granskningskriterier som fastställs i delegerad förordning (EU) 2021/2139 omfattar därför en lång rad ekonomiska sektorer och verksamheter med anknytning till energiförsörjningskedjan, från el- eller värmeproduktion från olika källor, via överförings- och distributionsnät till lagring, samt värmepumpar och produktion av biogas och biodrivmedel. Delegerad förordning (EU) 2021/2139 innehåller dock inga tekniska granskningskriterier för ekonomiska verksamheter inom fossilgas- och kärnenergisektorerna, trots deras potential att bidra till utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi. |
| --- | --- |

(2)

Den totala energianvändningen står för omkring 75 % av de direkta växthusgasutsläppen i unionen. Energisektorn har därför en avgörande roll när det gäller fortsatt minskning av växthusgasutsläppen. De tekniska granskningskriterier som fastställs i delegerad förordning (EU) 2021/2139 omfattar därför en lång rad ekonomiska sektorer och verksamheter med anknytning till energiförsörjningskedjan, från el- eller värmeproduktion från olika källor, via överförings- och distributionsnät till lagring, samt värmepumpar och produktion av biogas och biodrivmedel. Delegerad förordning (EU) 2021/2139 innehåller dock inga tekniska granskningskriterier för ekonomiska verksamheter inom fossilgas- och kärnenergisektorerna, trots deras potential att bidra till utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi.

| (3) | I enlighet med kommissionens meddelande av den 21 april 2021 (EU:s taxonomi, företagens hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given) och i kommissionens meddelande av den 6 juli 2021 (Strategi för att finansiera övergången till en hållbar ekonomi) senarelades fastställandet av tekniska granskningskriterier för energiproduktion från fossilgas mot bakgrund av behovet av ytterligare teknisk bedömning, särskilt av fossilgasens övergångsroll i utfasningen av fossila bränslen i ekonomin (3). Fastställandet av tekniska granskningskriterier för av kärnenergiproduktion senarelades också i väntan på en ingående expertbedömning, som inleddes 2020, av huruvida kärnkraftens livscykel, och i synnerhet kärnavfall, kan anses vara förenlig med kravet i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 att en verksamhet inte får orsaka betydande skada för andra miljömål. Mot bakgrund av dessa bedömningar är det nödvändigt att erkänna att verksamheter för energiproduktion från fossilgas och kärnenergi kan bidra till utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med kommissionens meddelande av den 21 april 2021 (EU:s taxonomi, företagens hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given) och i kommissionens meddelande av den 6 juli 2021 (Strategi för att finansiera övergången till en hållbar ekonomi) senarelades fastställandet av tekniska granskningskriterier för energiproduktion från fossilgas mot bakgrund av behovet av ytterligare teknisk bedömning, särskilt av fossilgasens övergångsroll i utfasningen av fossila bränslen i ekonomin (3). Fastställandet av tekniska granskningskriterier för av kärnenergiproduktion senarelades också i väntan på en ingående expertbedömning, som inleddes 2020, av huruvida kärnkraftens livscykel, och i synnerhet kärnavfall, kan anses vara förenlig med kravet i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 att en verksamhet inte får orsaka betydande skada för andra miljömål. Mot bakgrund av dessa bedömningar är det nödvändigt att erkänna att verksamheter för energiproduktion från fossilgas och kärnenergi kan bidra till utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi.

| (4) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 som omfattar ekonomiska omställningsverksamheter är det nödvändigt att fastställa tekniska granskningskriterier för elproduktion, högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el och produktion av värme/kyla i effektiva fjärrvärme- och fjärrkylsystem från fossilgas, där utsläppen av växthusgaser från fossilgas ligger under ett lämpligt tröskelvärde. Dessutom är det nödvändigt att fastställa tekniska granskningskriterier för användningen av fossilgas vid elproduktion, högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el och produktion av värme/kyla i effektiva fjärrvärme- och fjärrkylsystem, om sådan elproduktion, kombinerad produktion av värme/kyla och el samt produktion av värme/kyla i effektiva system för fjärrvärme och fjärrkyla ännu inte uppfyller det lämpliga tröskelvärdet, eftersom omställningen, utöver användningen av klimatneutral energi och fler investeringar i redan koldioxidsnåla ekonomiska verksamheter och sektorer, kräver betydande minskningar av växthusgasutsläppen i andra ekonomiska verksamheter och sektorer för vilka det inte finns några tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ. Alla dessa ekonomiska verksamheter bör klassificeras som omställningsverksamheter enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852, med tanke på att tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ ännu inte är kommersiellt tillgängliga i tillräcklig omfattning för att täcka energibehovet på ett kontinuerligt och tillförlitligt sätt. Särskilt när det gäller elproduktion är det lämpligt att föreskriva en alternativ metod för att direkt begränsa utsläppen av växthusgaser. Enligt denna alternativa metod, som bör ge liknande resultat under en tjugoårsperiod, kan anläggningar uppnå sådana resultat genom att begränsa antalet driftstimmar eller genom att tidigarelägga övergången till förnybara eller koldioxidsnåla gaser till ett tidigare datum. De tekniska granskningskriterierna bör underlätta en påskyndad utfasning av mer utsläppsintensiva energikällor, inbegripet fasta fossila bränslen. För att uppfylla kraven i artikel 10.2 första stycket a, b och c i förordning (EU) 2020/852 bör dessutom de tekniska granskningskriterierna för användning av fossilgas säkerställa att det finns tillförlitliga belägg för att samma energikapacitet inte kan produceras med förnybara energikällor och att effektiva planer införs för varje anläggning, i linje med de bästa resultaten inom sektorn, för att helt och hållet övergå till förnybara energikällor eller koldioxidsnåla gaser senast ett visst datum. Slutligen bör de tekniska granskningskriterierna föreskriva ett tidsbegränsat erkännande av dessa verksamheters bidrag till utfasningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 som omfattar ekonomiska omställningsverksamheter är det nödvändigt att fastställa tekniska granskningskriterier för elproduktion, högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el och produktion av värme/kyla i effektiva fjärrvärme- och fjärrkylsystem från fossilgas, där utsläppen av växthusgaser från fossilgas ligger under ett lämpligt tröskelvärde. Dessutom är det nödvändigt att fastställa tekniska granskningskriterier för användningen av fossilgas vid elproduktion, högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el och produktion av värme/kyla i effektiva fjärrvärme- och fjärrkylsystem, om sådan elproduktion, kombinerad produktion av värme/kyla och el samt produktion av värme/kyla i effektiva system för fjärrvärme och fjärrkyla ännu inte uppfyller det lämpliga tröskelvärdet, eftersom omställningen, utöver användningen av klimatneutral energi och fler investeringar i redan koldioxidsnåla ekonomiska verksamheter och sektorer, kräver betydande minskningar av växthusgasutsläppen i andra ekonomiska verksamheter och sektorer för vilka det inte finns några tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ. Alla dessa ekonomiska verksamheter bör klassificeras som omställningsverksamheter enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852, med tanke på att tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ ännu inte är kommersiellt tillgängliga i tillräcklig omfattning för att täcka energibehovet på ett kontinuerligt och tillförlitligt sätt. Särskilt när det gäller elproduktion är det lämpligt att föreskriva en alternativ metod för att direkt begränsa utsläppen av växthusgaser. Enligt denna alternativa metod, som bör ge liknande resultat under en tjugoårsperiod, kan anläggningar uppnå sådana resultat genom att begränsa antalet driftstimmar eller genom att tidigarelägga övergången till förnybara eller koldioxidsnåla gaser till ett tidigare datum. De tekniska granskningskriterierna bör underlätta en påskyndad utfasning av mer utsläppsintensiva energikällor, inbegripet fasta fossila bränslen. För att uppfylla kraven i artikel 10.2 första stycket a, b och c i förordning (EU) 2020/852 bör dessutom de tekniska granskningskriterierna för användning av fossilgas säkerställa att det finns tillförlitliga belägg för att samma energikapacitet inte kan produceras med förnybara energikällor och att effektiva planer införs för varje anläggning, i linje med de bästa resultaten inom sektorn, för att helt och hållet övergå till förnybara energikällor eller koldioxidsnåla gaser senast ett visst datum. Slutligen bör de tekniska granskningskriterierna föreskriva ett tidsbegränsat erkännande av dessa verksamheters bidrag till utfasningen av fossila bränslen.

| (5) | Förnybara energikällor kommer att spela en avgörande roll för att uppnå unionens klimat- och miljömål. Mot denna bakgrund måste investeringarna i förnybar energi expandera för att tillgodose behoven på unionens energimarknad av mer förnybar och ren energi. |
| --- | --- |

(5)

Förnybara energikällor kommer att spela en avgörande roll för att uppnå unionens klimat- och miljömål. Mot denna bakgrund måste investeringarna i förnybar energi expandera för att tillgodose behoven på unionens energimarknad av mer förnybar och ren energi.

| (6) | Kärnenergirelaterade verksamheter är koldioxidsnåla verksamheter, de utgör inte energi från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2 andra stycket led 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (4) och som avses i artikel 10.1 a i förordning (EU) 2020/852, och de ingår inte i de andra kategorier av ekonomiska verksamheter som förtecknas i leden b–i i den bestämmelsen. Sådana kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter bör anses uppfylla kraven i artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852, i avsaknad av tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ med en tillräcklig omfattning för att täcka energibehovet på ett kontinuerligt och tillförlitligt sätt. I slutrapporten från den tekniska expertgruppen för hållbar finansiering från mars 2020 (5) angavs dessutom att kärnenergiproduktionen har nära noll utsläpp av växthusgaser i energiproduktionsfasen och att det fanns omfattande och tydliga belägg för kärnenergins potentiella betydande bidrag till målen för begränsning av klimatförändringar. Ett antal medlemsstaters planer omfattar dessutom kärnenergi tillsammans med förnybar energi bland de energikällor som ska användas för att uppnå klimatmålen, inbegripet det mål om klimatneutralitet senast 2050 som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (6). Slutligen, genom att tillhandahålla en stabil basenergiförsörjning underlättar kärnenergi utbyggnaden av intermittenta förnybara energikällor och hindrar inte deras utveckling, såsom krävs i artikel 10.2 b i förordning (EU) 2020/852. Kärnenergirelaterade verksamheter bör därför anses vara förenliga med artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(6)

Kärnenergirelaterade verksamheter är koldioxidsnåla verksamheter, de utgör inte energi från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2 andra stycket led 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (4) och som avses i artikel 10.1 a i förordning (EU) 2020/852, och de ingår inte i de andra kategorier av ekonomiska verksamheter som förtecknas i leden b–i i den bestämmelsen. Sådana kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter bör anses uppfylla kraven i artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852, i avsaknad av tekniskt och ekonomiskt genomförbara koldioxidsnåla alternativ med en tillräcklig omfattning för att täcka energibehovet på ett kontinuerligt och tillförlitligt sätt. I slutrapporten från den tekniska expertgruppen för hållbar finansiering från mars 2020 (5) angavs dessutom att kärnenergiproduktionen har nära noll utsläpp av växthusgaser i energiproduktionsfasen och att det fanns omfattande och tydliga belägg för kärnenergins potentiella betydande bidrag till målen för begränsning av klimatförändringar. Ett antal medlemsstaters planer omfattar dessutom kärnenergi tillsammans med förnybar energi bland de energikällor som ska användas för att uppnå klimatmålen, inbegripet det mål om klimatneutralitet senast 2050 som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (6). Slutligen, genom att tillhandahålla en stabil basenergiförsörjning underlättar kärnenergi utbyggnaden av intermittenta förnybara energikällor och hindrar inte deras utveckling, såsom krävs i artikel 10.2 b i förordning (EU) 2020/852. Kärnenergirelaterade verksamheter bör därför anses vara förenliga med artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852.

| (7) | Vid en vetenskaplig granskning utförd av experter (7) drogs slutsatsen att tekniska granskningskriterier för kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter bör säkerställa att inga betydande skador uppstår för andra miljömål på grund av potentiella risker till följd av långsiktig lagring och slutförvaring av kärnavfall. Dessa tekniska granskningskriterier bör därför återspegla de högsta standarderna för kärnsäkerhet, strålskydd och hantering av radioaktivt avfall, med utgångspunkt i kraven i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) och i lagstiftning som antagits enligt det fördraget, särskilt rådets direktiv 2009/71/Euratom (8). Det direktivet innehåller ett mål om en hög kärnsäkerhetsnivå som omfattar alla faser av varje kärnteknisk anläggnings livscykel, inbegripet förläggning, utformning, uppförande, idrifttagande, drift och avveckling av sådana anläggningar. I det direktivet efterlyses i synnerhet betydande förbättringar av säkerheten vid utformningen av nya reaktorer, inbegripet s.k. generation III+-reaktorer, för vilka den senaste kunskapen och tekniken bör användas, med beaktande av de senaste internationella säkerhetskraven. Dessa krav möjliggör ett effektivt genomförande av kärnsäkerhetsmålet, inbegripet tillämpning av principen om djupförsvar och en effektiv säkerhetskultur. Dessa krav säkerställer att konsekvenserna av extrema mänskligt orsakade risker och av naturfenomen, inbegripet jordbävningar och översvämningar, minimeras och att olyckor, onormal drift och haverier eller förlust av kontrollsystem förhindras, bland annat genom skydd eller reservkylnings- och elförsörjningssystem. |
| --- | --- |

(7)

Vid en vetenskaplig granskning utförd av experter (7) drogs slutsatsen att tekniska granskningskriterier för kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter bör säkerställa att inga betydande skador uppstår för andra miljömål på grund av potentiella risker till följd av långsiktig lagring och slutförvaring av kärnavfall. Dessa tekniska granskningskriterier bör därför återspegla de högsta standarderna för kärnsäkerhet, strålskydd och hantering av radioaktivt avfall, med utgångspunkt i kraven i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) och i lagstiftning som antagits enligt det fördraget, särskilt rådets direktiv 2009/71/Euratom (8). Det direktivet innehåller ett mål om en hög kärnsäkerhetsnivå som omfattar alla faser av varje kärnteknisk anläggnings livscykel, inbegripet förläggning, utformning, uppförande, idrifttagande, drift och avveckling av sådana anläggningar. I det direktivet efterlyses i synnerhet betydande förbättringar av säkerheten vid utformningen av nya reaktorer, inbegripet s.k. generation III+-reaktorer, för vilka den senaste kunskapen och tekniken bör användas, med beaktande av de senaste internationella säkerhetskraven. Dessa krav möjliggör ett effektivt genomförande av kärnsäkerhetsmålet, inbegripet tillämpning av principen om djupförsvar och en effektiv säkerhetskultur. Dessa krav säkerställer att konsekvenserna av extrema mänskligt orsakade risker och av naturfenomen, inbegripet jordbävningar och översvämningar, minimeras och att olyckor, onormal drift och haverier eller förlust av kontrollsystem förhindras, bland annat genom skydd eller reservkylnings- och elförsörjningssystem.

| (8) | Olyckstolerant bränsle för kärnkraftverk, som ger ytterligare skydd mot olyckor till följd av strukturella skador på bränsle- eller reaktorkomponenter, har blivit tillgängligt på marknaden. För att ta hänsyn till den senaste tekniska utvecklingen bör användningen av denna typ av bränsle fastställas som ett krav i de tekniska granskningskriterierna, med beaktande av dess licensiering inom unionen. |
| --- | --- |

(8)

Olyckstolerant bränsle för kärnkraftverk, som ger ytterligare skydd mot olyckor till följd av strukturella skador på bränsle- eller reaktorkomponenter, har blivit tillgängligt på marknaden. För att ta hänsyn till den senaste tekniska utvecklingen bör användningen av denna typ av bränsle fastställas som ett krav i de tekniska granskningskriterierna, med beaktande av dess licensiering inom unionen.

| (9) | Globalt pågår forsknings- och utvecklingsinsatser för att utveckla ny kärnreaktorteknik som bland annat använder slutna bränslecykler eller bridning av bränsle och som minimerar produktionen av högaktivt radioaktivt avfall (generation IV-reaktorer). Även om dessa generation IV-reaktorer ännu inte är kommersiellt bärkraftiga, bör tekniska granskningskriterier fastställas för sådana reaktorer mot bakgrund av deras potentiella bidrag till målet om klimatneutralitet och minimering av radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

(9)

Globalt pågår forsknings- och utvecklingsinsatser för att utveckla ny kärnreaktorteknik som bland annat använder slutna bränslecykler eller bridning av bränsle och som minimerar produktionen av högaktivt radioaktivt avfall (generation IV-reaktorer). Även om dessa generation IV-reaktorer ännu inte är kommersiellt bärkraftiga, bör tekniska granskningskriterier fastställas för sådana reaktorer mot bakgrund av deras potentiella bidrag till målet om klimatneutralitet och minimering av radioaktivt avfall.

| (10) | Kärnenergi är en del av de framtida energikällorna i ett antal medlemsstater och en del av deras insatser för att minska koldioxidutsläppen. De scenarier som kommissionen har bedömt leder till ett klimatneutralt energisystem, som i mycket stor utsträckning bygger på förnybara energikällor och på kärnenergi med en stabil installerad kapacitet jämfört med nuvarande nivåer. I takt med att de kärntekniska anläggningar som för närvarande utnyttjas blir allt äldre, behövs säkerhetsuppgraderingar för att förlänga deras livslängd samt nybyggda kärntekniska anläggningar för att ersätta föråldrade anläggningar. Detta är en fortlöpande process som bör säkerställa tillgången till den nödvändiga kapaciteten för utfasning av fossila bränslen i energisystemet senast 2050 och därefter vid behov. Följaktligen kommer betydande investeringar i kärnenergi att behövas under perioden fram till 2050 och därefter. Det är nödvändigt att se till att nya kärnkraftverk använder de mest avancerade lösningar som den tekniska utvecklingen leder till. De tekniska granskningskriterierna för sådana nya kärnkraftverk bör därför innehålla bestämmelser om regelbundna översyner av varje investeringsprojekt och om tekniska parametrar som motsvarar bästa tillgängliga teknik mot bakgrund av resultaten av varaktiga forsknings- och utvecklingsinsatser och de kontinuerliga förbättringarna av tekniken. Särskilda datum bör fastställas för att säkerställa infasning av ny teknik som är förenlig med en hållbar utfasning av fossila bränslen så snart den blir tillgänglig. |
| --- | --- |

(10)

Kärnenergi är en del av de framtida energikällorna i ett antal medlemsstater och en del av deras insatser för att minska koldioxidutsläppen. De scenarier som kommissionen har bedömt leder till ett klimatneutralt energisystem, som i mycket stor utsträckning bygger på förnybara energikällor och på kärnenergi med en stabil installerad kapacitet jämfört med nuvarande nivåer. I takt med att de kärntekniska anläggningar som för närvarande utnyttjas blir allt äldre, behövs säkerhetsuppgraderingar för att förlänga deras livslängd samt nybyggda kärntekniska anläggningar för att ersätta föråldrade anläggningar. Detta är en fortlöpande process som bör säkerställa tillgången till den nödvändiga kapaciteten för utfasning av fossila bränslen i energisystemet senast 2050 och därefter vid behov. Följaktligen kommer betydande investeringar i kärnenergi att behövas under perioden fram till 2050 och därefter. Det är nödvändigt att se till att nya kärnkraftverk använder de mest avancerade lösningar som den tekniska utvecklingen leder till. De tekniska granskningskriterierna för sådana nya kärnkraftverk bör därför innehålla bestämmelser om regelbundna översyner av varje investeringsprojekt och om tekniska parametrar som motsvarar bästa tillgängliga teknik mot bakgrund av resultaten av varaktiga forsknings- och utvecklingsinsatser och de kontinuerliga förbättringarna av tekniken. Särskilda datum bör fastställas för att säkerställa infasning av ny teknik som är förenlig med en hållbar utfasning av fossila bränslen så snart den blir tillgänglig.

| (11) | I bilaga II till Euratomfördraget och i rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 (9) fastställs tröskelvärden och andra krav för anmälan till kommissionen av investeringar i kärnenergi. I syfte att uppnå taxonomins mål och för att säkerställa största möjliga hänsyn till principerna och kraven i Euratomlagstiftningen, inbegripet kärnsäkerhetsmålet,, bör sådana investeringar bli föremål för ett yttrande från kommissionen, oavsett om bilaga II till Euratomfördraget och förordning (Euratom) nr 2587/1999 kräver någon anmälan eller ej. Av samma skäl bör alla frågor som rör tillämpningen av artiklarna 10.2 och 17 i förordning (EU) 2020/852 och de tekniska granskningskriterier som kommissionen identifierat i sitt yttrande behandlas på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(11)

I bilaga II till Euratomfördraget och i rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 (9) fastställs tröskelvärden och andra krav för anmälan till kommissionen av investeringar i kärnenergi. I syfte att uppnå taxonomins mål och för att säkerställa största möjliga hänsyn till principerna och kraven i Euratomlagstiftningen, inbegripet kärnsäkerhetsmålet,, bör sådana investeringar bli föremål för ett yttrande från kommissionen, oavsett om bilaga II till Euratomfördraget och förordning (Euratom) nr 2587/1999 kräver någon anmälan eller ej. Av samma skäl bör alla frågor som rör tillämpningen av artiklarna 10.2 och 17 i förordning (EU) 2020/852 och de tekniska granskningskriterier som kommissionen identifierat i sitt yttrande behandlas på ett tillfredsställande sätt.

| (12) | Med tanke på de långa ledtiderna för investeringar i ny kärnkraftskapacitet kan en förlängning av drifttiden för utvalda befintliga kärntekniska anläggningar stödja utfasningen av fossila bränslen i energisystemet på kort till medellång sikt. De tekniska granskningskriterierna för sådana förlängningar bör dock kräva ändringar och säkerhetsuppgraderingar för att säkerställa att dessa kärntekniska anläggningar uppfyller högsta möjliga säkerhetsnormer och alla säkerhetskrav som fastställs i lagstiftning antagen inom ramen för Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på de långa ledtiderna för investeringar i ny kärnkraftskapacitet kan en förlängning av drifttiden för utvalda befintliga kärntekniska anläggningar stödja utfasningen av fossila bränslen i energisystemet på kort till medellång sikt. De tekniska granskningskriterierna för sådana förlängningar bör dock kräva ändringar och säkerhetsuppgraderingar för att säkerställa att dessa kärntekniska anläggningar uppfyller högsta möjliga säkerhetsnormer och alla säkerhetskrav som fastställs i lagstiftning antagen inom ramen för Euratomfördraget.

| (13) | Mot bakgrund av den förväntade tekniska och vetenskapliga utvecklingen bör investeringar i uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar, som använder bästa tillgängliga teknik som senast vid ett lämpligt datum godkänts av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, omfattas av tekniska granskningskriterier och tidsfrister som främjar utvecklingen och den framtida användningen av generation IV-reaktorer med sluten bränslecykel eller bridning av bränsle när de blir kommersiellt tillgängliga. Dessa tidsfrister bör på lämpligt sätt ses över mot bakgrund av framstegen i utvecklingen av sådan teknik. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av den förväntade tekniska och vetenskapliga utvecklingen bör investeringar i uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar, som använder bästa tillgängliga teknik som senast vid ett lämpligt datum godkänts av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, omfattas av tekniska granskningskriterier och tidsfrister som främjar utvecklingen och den framtida användningen av generation IV-reaktorer med sluten bränslecykel eller bridning av bränsle när de blir kommersiellt tillgängliga. Dessa tidsfrister bör på lämpligt sätt ses över mot bakgrund av framstegen i utvecklingen av sådan teknik.

| (14) | De tekniska granskningskriterier som rör målen för begränsning av eller anpassning till klimatförändringar bör säkerställa att ekonomiska verksamheter inte orsakar betydande skada för något av de andra miljömålen. Särskilt när det gäller kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter är det nödvändigt att säkerställa att långsiktigt bortskaffande av avfall inte orsakar betydande och långsiktig skada på miljön, i enlighet med artikel 17.1 d iii i förordning (EU) 2020/852. Det är därför lämpligt att i de tekniska granskningskriterierna och, i enlighet med principen att avfallsproducenter bör ansvara för kostnaderna för hanteringen, fastställa särskilda krav för en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling, som kan kombineras, och att kräva att det finns operativa anläggningar för slutförvaring för allt radioaktivt avfall, vilket torde förhindra all export av radioaktivt avfall för slutförvaring i tredjeländer. I flera medlemsstater deponeras för närvarande låg- och medelaktivt radioaktivt avfall redan i ytnära anläggningar för slutförvaring, och betydande erfarenhet och sakkunskap inom avfallshantering har ackumulerats under årtionden av driften av dessa ytnära anläggningar för slutförvaring. För högaktivt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle utgör djup geologisk slutförvaring den lösning på aktuell teknisk nivå som är allmänt accepterad bland experter över hela världen såsom det säkraste och mest hållbara alternativet som slutpunkt för hanteringen av högaktivt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle betraktat som avfall. Samtidigt som de behåller ansvaret för sin politik när det gäller hanteringen av använt kärnbränsle och låg-, mellan- eller högaktivt avfall, bör medlemsstaterna inkludera planering och genomförande av alternativ för slutförvaring i sin nationella politik, särskilt inom ramen för de nationella programmen för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, omfattande alla typer av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och alla stadier av hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring. Innehållet i de nationella programmen specificeras i rådets direktiv 2011/70/Euratom (10) och innehåller centrala resultatindikatorer för att övervaka framstegen på ett transparent sätt. Medlemsstaterna måste regelbundet till kommissionen rapportera om hur genomförandet av de nationella programmen fortskrider. Medlemsstaternas rapportering från 2021 visar att betydande framsteg har gjorts när det gäller förverkligandet av de första anläggningarna för djup geologisk slutförvaring på unionens territorium. Realistiska lösningar börjar bli tillgängliga för medlemsstaterna att utveckla och driva sådana anläggningar senast 2050. Införandet av ett motsvarande krav i de tekniska granskningskriterierna säkerställer därför att ingen betydande skada orsakas i miljön. |
| --- | --- |

(14)

De tekniska granskningskriterier som rör målen för begränsning av eller anpassning till klimatförändringar bör säkerställa att ekonomiska verksamheter inte orsakar betydande skada för något av de andra miljömålen. Särskilt när det gäller kärnenergirelaterade ekonomiska verksamheter är det nödvändigt att säkerställa att långsiktigt bortskaffande av avfall inte orsakar betydande och långsiktig skada på miljön, i enlighet med artikel 17.1 d iii i förordning (EU) 2020/852. Det är därför lämpligt att i de tekniska granskningskriterierna och, i enlighet med principen att avfallsproducenter bör ansvara för kostnaderna för hanteringen, fastställa särskilda krav för en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling, som kan kombineras, och att kräva att det finns operativa anläggningar för slutförvaring för allt radioaktivt avfall, vilket torde förhindra all export av radioaktivt avfall för slutförvaring i tredjeländer. I flera medlemsstater deponeras för närvarande låg- och medelaktivt radioaktivt avfall redan i ytnära anläggningar för slutförvaring, och betydande erfarenhet och sakkunskap inom avfallshantering har ackumulerats under årtionden av driften av dessa ytnära anläggningar för slutförvaring. För högaktivt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle utgör djup geologisk slutförvaring den lösning på aktuell teknisk nivå som är allmänt accepterad bland experter över hela världen såsom det säkraste och mest hållbara alternativet som slutpunkt för hanteringen av högaktivt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle betraktat som avfall. Samtidigt som de behåller ansvaret för sin politik när det gäller hanteringen av använt kärnbränsle och låg-, mellan- eller högaktivt avfall, bör medlemsstaterna inkludera planering och genomförande av alternativ för slutförvaring i sin nationella politik, särskilt inom ramen för de nationella programmen för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, omfattande alla typer av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och alla stadier av hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring. Innehållet i de nationella programmen specificeras i rådets direktiv 2011/70/Euratom (10) och innehåller centrala resultatindikatorer för att övervaka framstegen på ett transparent sätt. Medlemsstaterna måste regelbundet till kommissionen rapportera om hur genomförandet av de nationella programmen fortskrider. Medlemsstaternas rapportering från 2021 visar att betydande framsteg har gjorts när det gäller förverkligandet av de första anläggningarna för djup geologisk slutförvaring på unionens territorium. Realistiska lösningar börjar bli tillgängliga för medlemsstaterna att utveckla och driva sådana anläggningar senast 2050. Införandet av ett motsvarande krav i de tekniska granskningskriterierna säkerställer därför att ingen betydande skada orsakas i miljön.

| (15) | Det är nödvändigt att icke-finansiella och finansiella företag ger investerare en hög grad av transparens när det gäller deras investeringar i verksamheter för energiproduktion från fossilgas och kärnenergi, för vilka tekniska granskningskriterier bör fastställas. För att säkerställa denna transparens bör särskilda upplysningskrav fastställas för icke-finansiella och finansiella företag. För att säkerställa jämförbarhet hos de upplysningar som lämnas till investerarna bör upplysningarna presenteras i form av en mall som tydligt anger andelen fossilgas- och kärnenergiverksamheter i nämnaren och, i förekommande fall, i täljaren för dessa företags centrala resultatindikatorer. För att säkerställa en hög grad av transparens för investerare i finansiella produkter som avses i artiklarna 5 och 6 i förordning (EU) 2020/852, när det gäller exponeringar mot fossilgas- och kärnenergiverksamheter för vilka tekniska granskningskriterier fastställs, kommer kommissionen att ändra eller föreslå en ändring av regelverket för upplysningar avseende dessa finansiella produkter, beroende på vad som är lämpligt för att säkerställa full transparens under dessa finansiella produkters hela livslängd. För att säkerställa att sådana upplysningar tydligt identifieras av slutinvesterare kommer kommissionen att överväga att ändra kraven på finansiell rådgivning och försäkringsrådgivning från distributörer. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att icke-finansiella och finansiella företag ger investerare en hög grad av transparens när det gäller deras investeringar i verksamheter för energiproduktion från fossilgas och kärnenergi, för vilka tekniska granskningskriterier bör fastställas. För att säkerställa denna transparens bör särskilda upplysningskrav fastställas för icke-finansiella och finansiella företag. För att säkerställa jämförbarhet hos de upplysningar som lämnas till investerarna bör upplysningarna presenteras i form av en mall som tydligt anger andelen fossilgas- och kärnenergiverksamheter i nämnaren och, i förekommande fall, i täljaren för dessa företags centrala resultatindikatorer. För att säkerställa en hög grad av transparens för investerare i finansiella produkter som avses i artiklarna 5 och 6 i förordning (EU) 2020/852, när det gäller exponeringar mot fossilgas- och kärnenergiverksamheter för vilka tekniska granskningskriterier fastställs, kommer kommissionen att ändra eller föreslå en ändring av regelverket för upplysningar avseende dessa finansiella produkter, beroende på vad som är lämpligt för att säkerställa full transparens under dessa finansiella produkters hela livslängd. För att säkerställa att sådana upplysningar tydligt identifieras av slutinvesterare kommer kommissionen att överväga att ändra kraven på finansiell rådgivning och försäkringsrådgivning från distributörer.

| (16) | För att öka investerarnas förtroende bör efterlevnaden av de tekniska granskningskriterierna för fossilgasverksamheter kontrolleras av en oberoende tredje part. För att säkerställa en opartisk och noggrann kontroll av efterlevnaden bör den oberoende tredje parten ha de resurser och den sakkunskap som krävs för att utföra kontrollen, vara oberoende för att undvika intressekonflikter med ägaren eller finansiären och inte delta i utvecklingen eller driften av sådan fossilgasverksamheter. Utöver kontrollmekanismen kan finansiella och icke-finansiella företag också omfattas av särskilda kontrollkrav i annan unionslagstiftning om hållbar finansiering som omfattar efterlevnad av de tekniska granskningskriterierna. I enlighet med artikel 26.1 c i förordning (EU) 2020/852 bör kommissionen se över de bestämmelser som krävs för att inrätta mekanismer för kontroll av överensstämmelse med de kriterier som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(16)

För att öka investerarnas förtroende bör efterlevnaden av de tekniska granskningskriterierna för fossilgasverksamheter kontrolleras av en oberoende tredje part. För att säkerställa en opartisk och noggrann kontroll av efterlevnaden bör den oberoende tredje parten ha de resurser och den sakkunskap som krävs för att utföra kontrollen, vara oberoende för att undvika intressekonflikter med ägaren eller finansiären och inte delta i utvecklingen eller driften av sådan fossilgasverksamheter. Utöver kontrollmekanismen kan finansiella och icke-finansiella företag också omfattas av särskilda kontrollkrav i annan unionslagstiftning om hållbar finansiering som omfattar efterlevnad av de tekniska granskningskriterierna. I enlighet med artikel 26.1 c i förordning (EU) 2020/852 bör kommissionen se över de bestämmelser som krävs för att inrätta mekanismer för kontroll av överensstämmelse med de kriterier som fastställs i den förordningen.

| (17) | Fossilgas- och kärnenergisektorerna kännetecknas av en snabb teknisk utveckling. Det är därför nödvändigt att regelbundet se över de tekniska granskningskriterierna för energiproduktion i dessa sektorer, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852. På grundval av de villkor som fastställs i artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 bör en sådan översyn dessutom omfatta lämpligheten av de tidsperioder som fastställs i de tekniska granskningskriterierna. |
| --- | --- |

(17)

Fossilgas- och kärnenergisektorerna kännetecknas av en snabb teknisk utveckling. Det är därför nödvändigt att regelbundet se över de tekniska granskningskriterierna för energiproduktion i dessa sektorer, i enlighet med artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852. På grundval av de villkor som fastställs i artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 bör en sådan översyn dessutom omfatta lämpligheten av de tidsperioder som fastställs i de tekniska granskningskriterierna.

| (18) | De delegerade förordningarna (EU) 2021/2139 och (EU) 2021/2178 (11) bör därför ändras i enlighet med detta. Ändringarna av delegerad förordning (EU) 2021/2139 och delegerad förordning (EU) 2021/2178 innebär inga krav på investeringar, utan syftar till att hjälpa finansmarknader och investerare att, på strikta villkor, identifiera relevanta gas- och kärnenergirelaterade verksamheter som behövs för omställningen av medlemsstaternas energisystem till klimatneutralitet i linje med unionens klimatmål och klimatåtaganden. |
| --- | --- |

(18)

De delegerade förordningarna (EU) 2021/2139 och (EU) 2021/2178 (11) bör därför ändras i enlighet med detta. Ändringarna av delegerad förordning (EU) 2021/2139 och delegerad förordning (EU) 2021/2178 innebär inga krav på investeringar, utan syftar till att hjälpa finansmarknader och investerare att, på strikta villkor, identifiera relevanta gas- och kärnenergirelaterade verksamheter som behövs för omställningen av medlemsstaternas energisystem till klimatneutralitet i linje med unionens klimatmål och klimatåtaganden.

| (19) | De ändringar av delegerad förordning (EU) 2021/2139 och delegerad förordning (EU) 2021/2178 som fastställs i den här delegerade förordningen är nära kopplade till varandra. För att säkerställa att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och för att göra det lättare för berörda parter att få en heltäckande överblick över den rättsliga ramen, samt för att underlätta tillämpningen av förordning (EU) 2020/852, är det nödvändigt att dessa bestämmelser samlas i en enda förordning. |
| --- | --- |

(19)

De ändringar av delegerad förordning (EU) 2021/2139 och delegerad förordning (EU) 2021/2178 som fastställs i den här delegerade förordningen är nära kopplade till varandra. För att säkerställa att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och för att göra det lättare för berörda parter att få en heltäckande överblick över den rättsliga ramen, samt för att underlätta tillämpningen av förordning (EU) 2020/852, är det nödvändigt att dessa bestämmelser samlas i en enda förordning.

| (20) | Det är nödvändigt att ge icke-finansiella och finansiella företag tillräckligt med tid att bedöma om deras ekonomiska verksamheter med anknytning till fossilgas och kärnenergi uppfyller de tekniska granskningskriterier som fastställs i denna förordning, och att rapportera på grundval av den bedömningen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2021/2178. Dagen för tillämpning av denna förordning bör därför senareläggas till den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(20)

Det är nödvändigt att ge icke-finansiella och finansiella företag tillräckligt med tid att bedöma om deras ekonomiska verksamheter med anknytning till fossilgas och kärnenergi uppfyller de tekniska granskningskriterier som fastställs i denna förordning, och att rapportera på grundval av den bedömningen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2021/2178. Dagen för tillämpning av denna förordning bör därför senareläggas till den 1 januari 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2021/2139

Delegerad förordning (EU) 2021/2139 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 2a:

  ”Artikel 2a
  Översyn
  När kommissionen genomför den översyn som avses i artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852 ska den också se över och bedöma om det är nödvändigt att ändra de datum som avses i avsnitt 4.27, avsnitt 4.28, avsnitt 4.29 punkt 1 b, avsnitt 4.30 punkt 1 b och avsnitt 4.31 punkt 1 b i bilaga I.
  Vid varje översyn av det datum som avses i avsnitt 4.27 punkt 2 och avsnitt 4.28 punkt 2 i bilaga I ska hänsyn tas till den tekniska utvecklingen när det gäller saluföring av olyckstolerant bränsle i unionen och världen över.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 2a:

”Artikel 2a

Översyn

När kommissionen genomför den översyn som avses i artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852 ska den också se över och bedöma om det är nödvändigt att ändra de datum som avses i avsnitt 4.27, avsnitt 4.28, avsnitt 4.29 punkt 1 b, avsnitt 4.30 punkt 1 b och avsnitt 4.31 punkt 1 b i bilaga I.

Vid varje översyn av det datum som avses i avsnitt 4.27 punkt 2 och avsnitt 4.28 punkt 2 i bilaga I ska hänsyn tas till den tekniska utvecklingen när det gäller saluföring av olyckstolerant bränsle i unionen och världen över.”

| 2. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 3. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2021/2178

Delegerad förordning (EU) 2021/2178 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 6, 7 och 8:

  ”6.   Icke-finansiella företag och finansiella företag ska lämna upplysningar om belopp och andel för






  a) | de taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som avses i avsnitten 4.26, 4.27 och 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren och i täljaren för deras centrala resultatindikatorer, |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 6, 7 och 8:

”6.   Icke-finansiella företag och finansiella företag ska lämna upplysningar om belopp och andel för

a)

de taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som avses i avsnitten 4.26, 4.27 och 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren och i täljaren för deras centrala resultatindikatorer,

| b) | de ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som avses i avsnitten 4.26, 4.27 och 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer, |
| --- | --- |

b)

de ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som avses i avsnitten 4.26, 4.27 och 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer,

| c) | de kärnenergirelaterade verksamheter som inte omfattas av taxonomin i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

de kärnenergirelaterade verksamheter som inte omfattas av taxonomin i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer.

7.   Icke-finansiella företag och finansiella företag ska lämna upplysningar om belopp och andel för

| a) | de taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som avses i avsnitten 4.29, 4.30 och 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren och i täljaren för deras centrala resultatindikatorer, |
| --- | --- |

a)

de taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som avses i avsnitten 4.29, 4.30 och 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren och i täljaren för deras centrala resultatindikatorer,

| b) | de ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som avses i avsnitten 4.29, 4.30 och 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer, |
| --- | --- |

b)

de ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som avses i avsnitten 4.29, 4.30 och 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer,

| c) | de fossilgasrelaterade verksamheter som inte omfattas av taxonomin i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

de fossilgasrelaterade verksamheter som inte omfattas av taxonomin i nämnaren för deras centrala resultatindikatorer.

8.   Den information som avses i punkterna 6 och 7 ska presenteras i tabellform med hjälp av de mallar som anges i bilaga XII till denna förordning.”

| 2. | Texten i bilaga III till den här förordningen ska läggas till som bilaga XII. |
| --- | --- |

2.

Texten i bilaga III till den här förordningen ska läggas till som bilaga XII.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 av den 4 juni 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom fastställande av tekniska granskningskriterier för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna och för att avgöra om den ekonomiska verksamheten inte orsakar någon betydande skada för något av de andra miljömålen (EUT L 442, 9.12.2021, s. 1).

2

(3)  Meddelande från kommissionen av den 21 april 2021 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s taxonomi, hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given (COM(2021) 188 final) och Meddelande från kommissionen av den 6 juli 2021 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi (COM(2021) 390 final).

3

EU:s taxonomi, hållbarhetsredovisning för företag, hållbarhetspreferenser och förvaltaruppdrag: Styra kapital mot den europeiska gröna given

Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Den tekniska expertgruppens rapport finns på https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

6

europeisk klimatlag

(7)  JRC:s rapport: Teknisk bedömning av kärnenergi med avseende på kriterierna om att inte orsaka betydande skada i förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen) finns på https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en.

7

(8)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

8

(9)  Rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 av den 2 december 1999 om vilka investeringsprojekt som skall meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (EGT L 315, 9.12.1999, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48).

10

(11)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2178 av den 6 juli 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom specificering av innehållet i och presentationen av de upplysningar som ska lämnas av företag som omfattas av artikel 19a eller 29a i direktiv 2013/34/EU vad gäller miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter samt specificering av den metod som ska användas i syfte att fullgöra denna upplysningsskyldighet (EUT L 443, 10.12.2021, s. 9).

11

---

BILAGA I

I bilaga I till delegerad förordning (EU) 2021/2139 ska följande avsnitt införas som avsnitten 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 och 4.31:

”4.26   Förkommersiella stadier av avancerad teknik för produktion av energi från kärntekniska processer med minimalt avfall från bränslecykeln

Beskrivning av verksamheten

Forskning, utveckling, demonstration och utbyggnad av innovativa elproduktionsanläggningar, licensierade av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lag, vilka producerar energi från kärntekniska processer med minimalt avfall från bränslecykeln.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-kod M72 och M72.1, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en verksamhet på det sätt som avses artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller alla de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada |
| --- |

Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Det projekt som avser den ekonomiska verksamheten (projektet) finns i en medlemsstat som uppfyller samtliga följande krav:






  a) | Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom (*1) och rådets direktiv 2011/70/Euratom (*2). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom (*1) och rådets direktiv 2011/70/Euratom (*2).

| b) | Medlemsstaten följer Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och rådets direktiv 2013/59/Euratom (*3) samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (*4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (*5). |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaten följer Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och rådets direktiv 2013/59/Euratom (*3) samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (*4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (*5).

| c) | Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling vilka kan kombineras. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling vilka kan kombineras.

| d) | Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd motsvarande den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med kommissionens rekommendation 2006/851/Euratom (*6). |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd motsvarande den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med kommissionens rekommendation 2006/851/Euratom (*6).

| e) | Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring av allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt radioaktivt avfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller artikel 1.4 i rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt direktiv 2011/70/Euratom. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring av allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt radioaktivt avfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller artikel 1.4 i rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt direktiv 2011/70/Euratom.

| f) | Medlemsstaten har en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:






  i) | Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring. |
| --- | --- | --- |

f)

Medlemsstaten har en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:

i)

Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring.

| ii) | Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt. |
| --- | --- |

ii)

Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt.

| iii) | Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen med den. |
| --- | --- |

iii)

Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen med den.

| iv) | Kostnadsberäkningar och finansieringssystem. |
| --- | --- |

iv)

Kostnadsberäkningar och finansieringssystem.

Vid tillämpningen av led f får medlemsstaterna använda planer som upprättats som en del av det nationella program som krävs enligt artiklarna 11 och 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | Projektet ingår i ett unionsfinansierat forskningsprogram eller har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 41 i Euratomfördraget eller artikel 1.4 i rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999, om någon av dessa bestämmelser är tillämplig, kommissionen har avgett sitt yttrande i enlighet med artikel 43 i Euratomfördraget och alla frågor som tas upp i yttrandet och som är relevanta för tillämpningen av artikel 10.2 och artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och av de tekniska granskningskriterier som fastställs i detta avsnitt har åtgärdats på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den berörda medlemsstaten har förbundit sig att vart femte år för varje projekt rapportera till kommissionen om följande:






  a) | Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c.

| b) | Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f. |
| --- | --- |

b)

Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f.

På grundval av rapporterna ska kommissionen se över lämpligheten i de ackumulerade resurserna i den fond för hantering av radioaktivt avfall och den fond för kärnkraftsavveckling som avses i punkt 1 c och framstegen i genomförandet av den dokumenterade plan som avses i punkt 1 f, och den får avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten.

| 4. | Verksamheten är förenlig med den nationella lagstiftning genom vilken den lagstiftning som avses i punkt 1 a och b, även när det gäller utvärdering, särskilt genom stresstester, av motståndskraften hos de kärnkraftverk som är belägna på unionens territorium mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

4.

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | vidtagit djupförsvarsåtgärder för att bland annat säkerställa att effekterna av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- |

b)

vidtagit djupförsvarsåtgärder för att bland annat säkerställa att effekterna av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom),

| c) | genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

| 5. | Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, med stöd i de senaste internationella riktlinjerna från internationella atomenergiorganet (IAEA) och den västeuropeiska sammanslutningen av tillsynsmyndigheter på kärnsäkerhetens område (WENRA), och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Radioaktivt avfall i den mening som avses i punkt 1 e och f slutförvaras i den medlemsstat där det genererades, såvida det inte finns ett avtal mellan den berörda medlemsstaten och bestämmelsemedlemsstaten i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom. I detta fall har bestämmelsemedlemsstaten program för hantering och slutförvaring av radioaktivt avfall och en lämplig anläggning för slutförvaring i drift i enlighet med kraven i direktiv 2011/70/Euratom.






  Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |
| Verksamheten syftar till att generera el med användning av kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.
  Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av kommissionens rekommendation 2013/179/EU alternativt med hjälp av ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part. |
| Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada |
| 2. | Anpassning till klimatförändringar |

6.

Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

Verksamheten syftar till att generera el med användning av kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.

Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av kommissionens rekommendation 2013/179/EU alternativt med hjälp av ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada

2.

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

Verksamheten uppfyller kraven i artikel 6 b, artikel 8b.1 a och artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom.

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom som genomförts i enlighet med IAEA:s och WENRA:s internationella riktlinjer om extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och hanteras i enlighet med en förvaltningsplan för vattenanvändning och vattenskydd som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | Den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

Den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | Den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

Den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för den specifika verksamheten, i tillämpliga fall, eller tröskelvärdena i enlighet med unionsrätten.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning av sådant avfall eller återvinning i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integreringen i ekonomiska prognoser eller den officiella projektdokumentationen.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för all avvecklingsverksamhet och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De berörda delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapportering till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Icke radioaktiva utsläpp överstiger inte de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de tillämpliga BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktiva utsläpp till luft, vatten och mark uppfyller villkoren för individuella tillstånd för den specifika verksamheten, i tillämpliga fall, eller nationella tröskelvärden i enlighet med direktiv 2013/51/Euratom (*7) och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med den bestämmelse i direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, även långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald som troligen kommer att ha betydande effekt på dessa områden med känslig biologisk mångfald (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, gjorts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Områdena/insatserna får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.27   Uppförande och säker drift av nya kärnkraftverk för produktion av el eller värme, inbegripet för vätgasproduktion, med användning av bästa tillgängliga teknik

Bästa tillgängliga teknik ska i detta avsnitt förstås som teknik vilken till fullo uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom och som fullt ut respekterar de senaste tekniska parametrarna i IAEA:s standarder och WENRA:s säkerhetsmål och referensnivåer.

Beskrivning av verksamheten

Uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar, för vilka bygglovet har utfärdats senast 2045 av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, avsedda för produktion av el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer såsom vätgasproduktion (nya kärntekniska anläggningar) samt säkerhetsuppgraderingar av dessa.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-koderna D35.11 och F42.22, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en verksamhet på det sätt som avses artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller alla de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada |
| --- |

Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Det projekt som avser den ekonomiska verksamheten (projektet) finns i en medlemsstat som uppfyller samtliga följande krav:






  a) | Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom och rådets direktiv 2011/70/Euratom. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom och rådets direktiv 2011/70/Euratom.

| b) | Medlemsstaten följer Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom, samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaten följer Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom, samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG.

| c) | Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling vilka kan kombineras. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling vilka kan kombineras.

| d) | Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd som motsvarar den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med rekommendation 2006/851/Euratom. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd som motsvarar den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med rekommendation 2006/851/Euratom.

| e) | Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring för allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt kärnavfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller enligt artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt rådets direktiv 2011/70/Euratom. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring för allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt kärnavfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller enligt artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt rådets direktiv 2011/70/Euratom.

| f) | Medlemsstaten har en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:






  i) | Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring. |
| --- | --- | --- |

f)

Medlemsstaten har en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:

i)

Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring.

| ii) | Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt. |
| --- | --- |

ii)

Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt.

| iii) | Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen. |
| --- | --- |

iii)

Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen.

| iv) | Kostnadsberäkningar och finansieringssystem. |
| --- | --- |

iv)

Kostnadsberäkningar och finansieringssystem.

Vid tillämpningen av led f får medlemsstaterna använda de planer som upprättats som en del av det nationella program som krävs enligt artiklarna 11 och 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | Projektet tillämpar till fullo bästa tillgängliga teknik och från och med 2025 olyckstolerant bränsle. Tekniken är certifierad och godkänd av den nationella myndigheten för säkerhetstillsyn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projektet har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 41 i Euratomfördraget eller artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999, om någon av dessa bestämmelser är tillämplig, kommissionen har avgett sitt yttrande i enlighet med artikel 43 i Euratomfördraget och alla frågor som tas upp i yttrandet och som är relevanta för tillämpningen av artikel 10.2 och artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och av de tekniska granskningskriterier som fastställs i detta avsnitt har åtgärdats på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den berörda medlemsstaten har förbundit sig att vart femte år för varje projekt rapportera till kommissionen om följande:






  a) | Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c.

| b) | Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f. |
| --- | --- |

b)

Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f.

På grundval av rapporterna ska kommissionen se över lämpligheten i de ackumulerade resurserna i den fond för hantering av radioaktivt avfall och den fond för kärnkraftsavveckling som avses i punkt 1 c och framstegen i genomförandet av den dokumenterade plan som avses i punkt 1 f, och den får avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten.

| 5. | Kommissionen ska från och med 2025 och åtminstone vart tionde år se över de tekniska parametrar som motsvarar den bästa tillgängliga tekniken på grundval av den bedömning som gjorts av Europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering (ENSREG). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Verksamheten är förenlig med den nationella lagstiftning genom vilken den lagstiftning som avses i punkt 1 a och b införlivas, inbegripet när det gäller utvärdering, särskilt genom stresstester, av motståndskraften hos de kärnkraftverk som är belägna på unionens territorium mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

6.

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom). vidtagit åtgärder på försvarsområdet för att bland annat se till att effekterna av |
| --- | --- |

b)

extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom). vidtagit åtgärder på försvarsområdet för att bland annat se till att effekterna av

| c) | gjort en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats när den berörda verksamhetsutövaren ansökte om tillstånd att anlägga eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

gjort en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats när den berörda verksamhetsutövaren ansökte om tillstånd att anlägga eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

| 7. | Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, med stöd i de senaste internationella riktlinjerna från IAEA och WENRA, och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Radioaktivt avfall som avses i punkt 1 e och f slutförvaras i den medlemsstat där det genererades, såvida det inte finns ett avtal mellan den berörda medlemsstaten och bestämmelsemedlemsstaten i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom. I detta fall har bestämmelsemedlemsstaten program för hantering och slutförvaring av radioaktivt avfall och en lämplig anläggning för slutförvaring i drift i enlighet med kraven i direktiv 2011/70/Euratom.






  Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |
| Verksamheten genererar el från kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.
  Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part. |
| Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada |
| 2) | Anpassning till klimatförändringar |

8.

Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

Verksamheten genererar el från kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.

Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada

2)

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

Verksamheten uppfyller kraven i artikel 6 b, artikel 8b.1 a och artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom.

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, som genomförs i enlighet med IAEA:s och WENRA:s internationella riktlinjer om extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

| 3) | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3)

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och hanteras i enlighet med en förvaltningsplan för vattenanvändning och vattenskydd som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs, i tillämpliga fall, i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för den specifika verksamheten, eller tröskelvärdena i enlighet med unionsrätten.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4) | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4)

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning av sådant avfall eller återvinning i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integreringen i ekonomiska prognoser eller den officiella projektdokumentationen.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för all avvecklingsverksamhet och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De berörda delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapportering till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5)

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Icke radioaktiva utsläpp överstiger inte de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de tillämpliga BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktiva utsläpp till luft, vatten och mark uppfyller villkoren för individuella tillstånd för den specifika verksamheten, i tillämpliga fall, eller nationella tröskelvärden i enlighet med direktiv 2013/51/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, även långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6) | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6)

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald som troligen kommer att ha betydande effekt på dessa områden med känslig biologisk mångfald (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, gjorts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Områdena/insatserna får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.28   Elproduktion från kärnkraft i befintliga anläggningar

Beskrivning av verksamheten

Ändring av befintliga kärntekniska anläggningar för en förlängning, godkänd av medlemsstaternas behöriga myndigheter senast 2040 i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, av driftstiden för säker drift av kärntekniska anläggningar som producerar el eller värme från kärnenergi (kärnkraftverk).

Verksamheten klassificeras enligt Nace-koderna D35.11 och F42.22, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en verksamhet på det sätt som avses artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller alla de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada |
| --- |

Allmänna kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar och principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Det projekt som avser den ekonomiska verksamheten (projektet) finns i en medlemsstat som uppfyller samtliga följande krav:






  a) | Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom och rådets direktiv 2011/70/Euratom. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Medlemsstaten har till fullo införlivat rådets direktiv 2009/71/Euratom och rådets direktiv 2011/70/Euratom.

| b) | Medlemsstaten följer Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom, samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaten följer Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, i synnerhet, direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom, samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits enligt artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG.

| c) | c)fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling, vilka kan kombineras. Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en |
| --- | --- |

c)

c)fond för hantering av radioaktivt avfall och en fond för kärnkraftsavveckling, vilka kan kombineras. Medlemsstaten har, från och med dagen för projektets godkännande, en

| d) | Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd som motsvarar den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med rekommendation 2006/851/Euratom. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten har visat att den kommer att ha resurser tillgängliga i slutet av kärnkraftverkets beräknade livslängd som motsvarar den beräknade kostnaden för hantering av radioaktivt avfall och avveckling i enlighet med rekommendation 2006/851/Euratom.

| e) | Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring för allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt kärnavfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller enligt artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt rådets direktiv 2011/70/Euratom. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaten har operativa anläggningar för slutförvaring för allt mycket lågaktivt, lågaktivt och medelaktivt kärnavfall som anmälts till kommissionen enligt artikel 41 i Euratomfördraget eller enligt artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999 och ingår i det nationella program som uppdaterats enligt rådets direktiv 2011/70/Euratom.

| f) | För projekt som godkänts efter 2005 har medlemsstaten en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:






  i) | Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring. |
| --- | --- | --- |

f)

För projekt som godkänts efter 2005 har medlemsstaten en dokumenterad plan med detaljerade steg för att senast 2050 ha i drift en anläggning för slutförvaring av högaktivt radioaktivt avfall enligt följande beskrivning:

i)

Principer eller planer och tekniska lösningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från generering till slutförvaring.

| ii) | Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt. |
| --- | --- |

ii)

Principer och/eller planer för livslängden för en anläggning för slutförvaring under perioden efter slutlig förslutning, inklusive den period under vilken de lämpliga kontrollerna fortgår och de medel som ska användas för att bevara kunskapen om den anläggningen på lång sikt.

| iii) | Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen med den. |
| --- | --- |

iii)

Ansvaret för genomförandet av planen och de centrala resultatindikatorerna för att övervaka framstegen med den.

| iv) | Kostnadsberäkningar och finansieringssystem. |
| --- | --- |

iv)

Kostnadsberäkningar och finansieringssystem.

Vid tillämpningen av led f får medlemsstaterna använda de planer som upprättats som en del av det nationella program som krävs enligt artiklarna 11 och 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | I det uppgraderade projektet genomförs alla rimligen genomförbara säkerhetsförbättringar och från och med 2025 används olyckstolerant bränsle. Tekniken är certifierad och godkänd av den nationella myndigheten för säkerhetstillsyn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projektet har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 41 i Euratomfördraget eller artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2587/1999, om någon av dessa bestämmelser är tillämplig, kommissionen har avgett sitt yttrande i enlighet med artikel 43 i Euratomfördraget och alla frågor som tas upp i yttrandet och som är relevanta för tillämpningen av artikel 10.2 och artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och av de tekniska granskningskriterier som fastställs i detta avsnitt har åtgärdats på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den berörda medlemsstaten har förbundit sig att vart femte år för varje projekt rapportera till kommissionen om följande:






  a) | Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Lämpligheten i de ackumulerade resurser som avses i punkt 1 c.

| b) | Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f. |
| --- | --- |

b)

Faktiska framsteg i genomförandet av den plan som avses i punkt 1 f.

På grundval av rapporterna ska kommissionen se över lämpligheten i de ackumulerade resurserna i den fond för hantering av radioaktivt avfall och den fond för kärnkraftsavveckling som avses i punkt 1 c och framstegen i genomförandet av den dokumenterade plan som avses i punkt 1 f, och den får avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten.

| 5. | Verksamheten är förenlig med den nationella lagstiftning genom vilken den lagstiftning som avses i punkt 1 a och b, inbegripet när det gäller utvärderingen, särskilt genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

5.

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | vidtagit djupförsvarsåtgärder för att bland annat säkerställa att effekterna av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- |

b)

vidtagit djupförsvarsåtgärder för att bland annat säkerställa att effekterna av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom),

| c) | genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

| 6. | Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, med stöd i de senaste internationella riktlinjerna från IAEA och WENRA, och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Radioaktivt avfall som avses i punkt 1 e och f slutförvaras i den medlemsstat där det genererades, såvida det inte finns ett avtal mellan den berörda medlemsstaten och bestämmelsemedlemsstaten i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom. I detta fall har bestämmelsemedlemsstaten program för hantering och slutförvaring av radioaktivt avfall och en lämplig anläggning för slutförvaring i drift i enlighet med kraven i direktiv 2011/70/Euratom.






  Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |
| Verksamheten genererar el från kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.
  Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part. |
| Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada |
| 2. | Anpassning till klimatförändringar |

7.

Ytterligare kriterier för väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

Verksamheten genererar el från kärnenergi. Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktionen av el från kärnenergi ligger under tröskelvärdet 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.

Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Ytterligare kriterier för principen om att inte orsaka betydande skada

2.

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

Verksamheten uppfyller kraven i artikel 6 b, artikel 8b.1 a och artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom.

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom som genomförts i enlighet med internationella riktlinjer från IAEA och WENRA om extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och hanteras i enlighet med en förvaltningsplan för vattenanvändning och vattenskydd som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för den specifika verksamheten, i tillämpliga fall, eller tröskelvärdena i enlighet med unionsrätten.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning av sådant avfall eller återvinning i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integreringen i ekonomiska prognoser eller den officiella projektdokumentationen.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för all avvecklingsverksamhet och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De berörda delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapportering till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Icke radioaktiva utsläpp överstiger inte de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de tillämpliga BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktiva utsläpp till luft, vatten och mark uppfyller villkoren för individuella tillstånd för den specifika verksamheten, i tillämpliga fall, eller nationella tröskelvärden i enlighet med direktiv 2013/51/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, även långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning, i enlighet med direktiv 2011/92/EU, genomförs innan ett kärnkraftverk uppförs. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald som troligen kommer att ha betydande effekt på dessa områden med känslig biologisk mångfald (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, gjorts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Områdena/insatserna får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.29   Elproduktion från fossila gasformiga bränslen

Beskrivning av verksamheten

Uppförande eller drift av elproduktionsanläggningar som producerar el med användning av fossila och gasformiga bränslen. Denna verksamhet omfattar inte elproduktion endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen enligt avsnitt 4.7 i den här bilagan och biogas och flytande biobränslen enligt avsnitt 4.8 i den här bilagan.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt D35.11 och F42.22, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en omställningsverksamhet enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från elproduktion med användning av fossila gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.
  Växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas utifrån projektspecifika uppgifter om sådana finns tillgängliga och med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.
  Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, uppfyller utsläppsminskningsåtgärderna kriterierna i det relevanta avsnittet i den här bilagan, i förekommande fall.
  Om den koldioxid som annars skulle släppas ut från elproduktionsprocessen avskiljs för underjordisk lagring transporteras koldioxiden och lagras under jord enligt de tekniska granskningskriterier som anges i avsnitten 5.11 och 5.12 i den här bilagan. |

Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

1.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från elproduktion med användning av fossila gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per kWh.

Växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas utifrån projektspecifika uppgifter om sådana finns tillgängliga och med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, uppfyller utsläppsminskningsåtgärderna kriterierna i det relevanta avsnittet i den här bilagan, i förekommande fall.

Om den koldioxid som annars skulle släppas ut från elproduktionsprocessen avskiljs för underjordisk lagring transporteras koldioxiden och lagras under jord enligt de tekniska granskningskriterier som anges i avsnitten 5.11 och 5.12 i den här bilagan.

| b) | Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:






  i) | Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi, eller verksamhetens årliga direkta växthusgasutsläpp överstiger inte ett genomsnitt på 550 kg koldioxidekvivalenter/kW av anläggningens kapacitet under 20 år. |
| --- | --- | --- |

b)

Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:

i)

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi, eller verksamhetens årliga direkta växthusgasutsläpp överstiger inte ett genomsnitt på 550 kg koldioxidekvivalenter/kW av anläggningens kapacitet under 20 år.

| ii) | Den el som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, baserat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

ii)

Den el som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, baserat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter.

| iii) | Verksamheten ersätter en befintlig elproduktionsverksamhet med höga utsläpp som använder fasta eller flytande fossila bränslen. |
| --- | --- |

iii)

Verksamheten ersätter en befintlig elproduktionsverksamhet med höga utsläpp som använder fasta eller flytande fossila bränslen.

| iv) | Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger den ersatta anläggningens kapacitet högst 15 %. |
| --- | --- |

iv)

Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger den ersatta anläggningens kapacitet högst 15 %.

| v) | Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan. |
| --- | --- |

v)

Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan.

| vi) | Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % under den nyinstallerade produktionskapacitetens livstid. |
| --- | --- |

vi)

Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % under den nyinstallerade produktionskapacitetens livstid.

| vii) | Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (*8) eller i ett annat instrument.” |
| --- | --- |

vii)

Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (*8) eller i ett annat instrument.”

En oberoende tredje part kontrollerar att de kriterier som avses i punkt 1 b är uppfyllda. Den oberoende tredjepartskontrollanten har de resurser och kunskaper som krävs för att genomföra en sådan kontroll. Den oberoende tredjepartskontrollanten har inte någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och deltar inte i utvecklingen eller driften av verksamheten. Den oberoende tredjepartskontrollanten genomför på lämpligt sätt kontrollen av överensstämmelsen med de tekniska granskningskriterierna. I synnerhet offentliggör och översänder den oberoende tredje parten varje år en rapport till kommissionen:

| a) | Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b i. |
| --- | --- |

a)

Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b i.

| b) | I tillämpliga fall, en bedömning av huruvida de årliga direkta växthusgasutsläppen från verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla det genomsnittliga tröskelvärde under 20 år som avses i punkt 1 b i. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, en bedömning av huruvida de årliga direkta växthusgasutsläppen från verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla det genomsnittliga tröskelvärde under 20 år som avses i punkt 1 b i.

| c) | Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b v. |
| --- | --- |

c)

Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b v.

Vid genomförandet av den bedömning som avses i punkt 1 b ska den oberoende tredjepartskontrollanten särskilt beakta de planerade årliga direkta växthusgasutsläppen för varje år under utvecklingsbanan, faktiska årliga direkta växthusgasutsläpp, planerade och genomförda driftstimmar och planerad och genomförd användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser.

På grundval av de rapporter som överlämnas till kommissionen får den avge ett yttrande till de berörda verksamhetsutövarna. Kommissionen ska beakta dessa rapporter när den utför den översyn som avses i artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852.

| 2. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation. |
| --- | --- | --- |

2.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation.

| b) | När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och läckor elimineras. |
| --- | --- |

b)

När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och läckor elimineras.

| 3. | Om verksamheten kombinerar fossila gasformiga bränslen med gasformiga eller flytande biobränslen, uppfyller den agrobiomassa som används för produktionen av biobränslen kriterierna i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, medan skogsbiomassa uppfyller kriterierna i artikel 29.6–29.7 i det direktivet. |
| --- | --- |

3.

Om verksamheten kombinerar fossila gasformiga bränslen med gasformiga eller flytande biobränslen, uppfyller den agrobiomassa som används för produktionen av biobränslen kriterierna i artikel 29.2–29.5 i direktiv (EU) 2018/2001, medan skogsbiomassa uppfyller kriterierna i artikel 29.6–29.7 i det direktivet.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 2. | Anpassning till klimatförändringar |
| --- | --- |

2.

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

4.30   Högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och elektricitet från fossila gasformiga bränslen

Beskrivning av verksamheten

Uppförande, renovering och drift av anläggningar för kombinerad produktion av värme/kyla och anläggningar för elproduktion med hjälp av fossila gasformiga bränslen. Denna verksamhet omfattar inte högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och elektricitet endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen enligt avsnitt 4.19 i denna bilaga, och biogas och flytande biobränslen enligt avsnitt 4.20 i den här bilagan.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-koderna D35.11 och D35.30 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en omställningsverksamhet enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från kombinerad produktion av värme/kyla och el från gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per 1 kWh utgående energi från den kombinerade produktionen.
  Växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas utifrån projektspecifika uppgifter om sådana finns tillgängliga och med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.
  Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, överensstämmer utsläppsminskningsåtgärderna, i förekommande fall, med de relevanta avsnitten i denna bilaga. Om koldioxid som släpps ut från elproduktionen avskiljs, ska koldioxiden uppfylla utsläppsgränsen i punkt 1 i detta avsnitt och transporteras och lagras under jord på ett sätt som uppfyller de tekniska granskningskriterier för transport och lagring av koldioxid som anges i avsnitten 5.11 respektive 5.12 i denna bilaga. |

Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

1.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från kombinerad produktion av värme/kyla och el från gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per 1 kWh utgående energi från den kombinerade produktionen.

Växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas utifrån projektspecifika uppgifter om sådana finns tillgängliga och med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, överensstämmer utsläppsminskningsåtgärderna, i förekommande fall, med de relevanta avsnitten i denna bilaga. Om koldioxid som släpps ut från elproduktionen avskiljs, ska koldioxiden uppfylla utsläppsgränsen i punkt 1 i detta avsnitt och transporteras och lagras under jord på ett sätt som uppfyller de tekniska granskningskriterier för transport och lagring av koldioxid som anges i avsnitten 5.11 respektive 5.12 i denna bilaga.

| b) | Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:






  i) | Verksamheten uppnår primärenergibesparingar på minst 10 % jämfört med hänvisningarna till separat produktion av värme och el. Primärenergibesparingarna beräknas på grundval av den formel som anges i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- | --- |

b)

Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:

i)

Verksamheten uppnår primärenergibesparingar på minst 10 % jämfört med hänvisningarna till separat produktion av värme och el. Primärenergibesparingarna beräknas på grundval av den formel som anges i direktiv 2012/27/EU.

| ii) | Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi. |
| --- | --- |

ii)

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi.

| iii) | Den el och/eller värme/kyla som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, grundat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

iii)

Den el och/eller värme/kyla som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, grundat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter.

| iv) | Verksamheten ersätter en befintlig verksamhet för kombinerad produktion av värme/kyla och el med höga utsläpp, en separat verksamhet för produktion av värme/kyla eller en separat elproduktionsverksamhet som använder fasta eller flytande fossila bränslen. |
| --- | --- |

iv)

Verksamheten ersätter en befintlig verksamhet för kombinerad produktion av värme/kyla och el med höga utsläpp, en separat verksamhet för produktion av värme/kyla eller en separat elproduktionsverksamhet som använder fasta eller flytande fossila bränslen.

| v) | Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger inte den ersatta anläggningens kapacitet. |
| --- | --- |

v)

Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger inte den ersatta anläggningens kapacitet.

| vi) | Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan. |
| --- | --- |

vi)

Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan.

| vii) | Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % per kWh producerad energi. |
| --- | --- |

vii)

Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % per kWh producerad energi.

| viii) | Renoveringen av anläggningen ökar inte anläggningens produktionskapacitet. |
| --- | --- |

viii)

Renoveringen av anläggningen ökar inte anläggningens produktionskapacitet.

| ix) | Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2018/1999 eller i ett annat instrument. |
| --- | --- |

ix)

Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2018/1999 eller i ett annat instrument.

En oberoende tredje part kontrollerar att de kriterier som avses i punkt 1 b är uppfyllda. Den oberoende tredjepartskontrollanten har de resurser och kunskaper som krävs för att genomföra en sådan kontroll. Den oberoende tredjepartskontrollanten har inte någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och deltar inte i utvecklingen eller driften av verksamheten. Den oberoende tredjepartskontrollanten genomför på lämpligt sätt kontrollen av överensstämmelsen med de tekniska granskningskriterierna. I synnerhet offentliggör och översänder den oberoende tredje parten varje år en rapport till kommissionen:

| a) | Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b ii. |
| --- | --- |

a)

Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b ii.

| b) | Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b vi. |
| --- | --- |

b)

Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b vi.

På grundval av de rapporter som överlämnas till kommissionen får den avge ett yttrande till de berörda verksamhetsutövarna. Kommissionen ska beakta dessa rapporter när den utför den översyn som avses i artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852.

| 2. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation. |
| --- | --- | --- |

2.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation.

| b) | När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och alla läckor elimineras. |
| --- | --- |

b)

När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och alla läckor elimineras.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 2. | Anpassning till klimatförändringar |
| --- | --- |

2.

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

4.31   Produktion av värme/kyla från fossila gasformiga bränslen i ett effektivt fjärrvärme- och fjärrkylsystem

Beskrivning av verksamheten

Uppförande, renovering och drift av värmeproduktionsanläggningar som producerar värme/kyla med hjälp av fossila gasformiga bränslen som är anslutna till effektiv fjärrvärme och fjärrkyla i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU. Denna verksamhet omfattar inte produktion av värme/kyla i ett effektivt fjärrsystem endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen enligt avsnitt 4.23 i denna bilaga, och biogas och bioflytande bränslen enligt avsnitt 4.24 i den här bilagan.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-kod D35.30 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en omställningsverksamhet enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktion av värme/kyla från gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per kWh. Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.
  Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.
  Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, överensstämmer utsläppsminskningsåtgärderna, i förekommande fall, med de relevanta avsnitten i denna bilaga. Om koldioxid som släpps ut från elproduktionen avskiljs, ska koldioxiden uppfylla utsläppsgränsen i punkt 1 i detta avsnitt och transporteras och lagras under jord på ett sätt som uppfyller de tekniska granskningskriterier för transport och lagring av koldioxid som anges i avsnitten 5.11 respektive 5.12 i den här bilagan. |

Väsentligt bidrag till begränsning av klimatförändringar

1.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Växthusgasutsläppen under hela livscykeln från produktion av värme/kyla från gasformiga bränslen är lägre än 100 g koldioxidekvivalenter per kWh. Minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln beräknas med hjälp av rekommendation 2013/179/EU eller ISO 14067:2018 eller ISO 14064–1:2018.

Kvantifierade växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part.

Om anläggningen har ett utsläppsminskningssystem, inklusive koldioxidavskiljning eller användning av förnybara eller koldioxidsnåla gaser, överensstämmer utsläppsminskningsåtgärderna, i förekommande fall, med de relevanta avsnitten i denna bilaga. Om koldioxid som släpps ut från elproduktionen avskiljs, ska koldioxiden uppfylla utsläppsgränsen i punkt 1 i detta avsnitt och transporteras och lagras under jord på ett sätt som uppfyller de tekniska granskningskriterier för transport och lagring av koldioxid som anges i avsnitten 5.11 respektive 5.12 i den här bilagan.

| b) | Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:






  i) | Den värmeenergi som genereras av verksamheten används i ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- | --- |

b)

Anläggningar för vilka bygglov beviljas senast den 31 december 2030 uppfyller samtliga nedanstående krav:

i)

Den värmeenergi som genereras av verksamheten används i ett effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i direktiv 2012/27/EU.

| ii) | Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi. |
| --- | --- |

ii)

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh utgående energi.

| iii) | Den värme/kyla som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, baserat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

iii)

Den värme/kyla som ska ersättas kan inte produceras från förnybara energikällor, baserat på en jämförande bedömning med det mest kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara förnybara alternativet för samma kapacitet. Resultatet av denna jämförande bedömning offentliggörs och är föremål för ett samråd med berörda parter.

| iv) | Verksamheten ersätter en befintlig verksamhet för produktion av värme/kyla med höga utsläpp som använder fasta eller flytande fossila bränslen. |
| --- | --- |

iv)

Verksamheten ersätter en befintlig verksamhet för produktion av värme/kyla med höga utsläpp som använder fasta eller flytande fossila bränslen.

| v) | Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger inte den ersatta anläggningens kapacitet. |
| --- | --- |

v)

Den nyinstallerade produktionskapaciteten överstiger inte den ersatta anläggningens kapacitet.

| vi) | Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan. |
| --- | --- |

vi)

Anläggningen är utformad och byggd för att använda förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen och övergången till full användning av förnybara och/eller koldioxidsnåla gasformiga bränslen äger rum senast den 31 december 2035, och har en kontrollerbar åtagandeplan som godkänts av företagets ledningsorgan.

| vii) | Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % per kWh producerad energi. |
| --- | --- |

vii)

Ersättningen leder till en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % per kWh producerad energi.

| viii) | Renoveringen av anläggningen ökar inte anläggningens produktionskapacitet. |
| --- | --- |

viii)

Renoveringen av anläggningen ökar inte anläggningens produktionskapacitet.

| ix) | Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2018/1999 eller i ett annat instrument. |
| --- | --- |

ix)

Om verksamheten utövas på en medlemsstats territorium där kol används för energiproduktion, har den medlemsstaten åtagit sig att fasa ut kolbaserad energiproduktion och har rapporterat detta i sin integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2018/1999 eller i ett annat instrument.

En oberoende tredje part kontrollerar att de kriterier som avses i punkt 1 b är uppfyllda. Den oberoende tredjepartskontrollanten har de resurser och kunskaper som krävs för att genomföra en sådan kontroll. Den oberoende tredjepartskontrollanten har inte någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och deltar inte i utvecklingen eller driften av verksamheten. Den oberoende tredjepartskontrollanten genomför på lämpligt sätt kontrollen av överensstämmelsen med de tekniska granskningskriterierna. I synnerhet offentliggör och översänder den oberoende tredje parten varje år en rapport till kommissionen:

| a) | Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b ii. |
| --- | --- |

a)

Certifiering av nivån på de direkta växthusgasutsläpp som avses i punkt 1 b ii.

| b) | Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b vi. |
| --- | --- |

b)

Bedömning av huruvida verksamheten beskriver en trovärdig utvecklingsbana på vägen mot att uppfylla kraven i punkt 1 b vi.

På grundval av de rapporter som överlämnas till kommissionen får den avge ett yttrande till de berörda verksamhetsutövarna. Kommissionen ska beakta dessa rapporter när den utför den översyn som avses i artikel 19.5 i förordning (EU) 2020/852.

| 2. | Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation. |
| --- | --- | --- |

2.

Verksamheten uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Vid uppförandet av anläggningen installeras antingen mätutrustning för övervakning av fysiska utsläpp, t.ex. metanläckage, eller inför ett program för läckagedetektering och läckagereparation.

| b) | När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och alla läckor elimineras. |
| --- | --- |

b)

När anläggningen är i drift rapporteras fysiska utsläppsmätningar och alla läckor elimineras.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 2. | Anpassning till klimatförändringar |
| --- | --- |

2.

Anpassning till klimatförändringar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

---

(*1)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

*1

(*2)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om upprättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48).

*2

(*3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1).

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EUT L 26, 28.1.2012. s. 1).

*4

(*5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

*5

(*6)  Kommissionens rekommendation 2006/851/Euratom av den 24 oktober 2006 om förvaltning av finansiella om förvaltning av finansiella resurser för avveckling av kärntekniska anläggningar och för omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 330, 28.11.2006, s. 31).

*6

(*7)  Rådets direktiv 2013/51/Euratom av den 22 oktober 2013 om fastställande av krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten (EUT L 296, 7.11.2013, s. 12).

*7

(*8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EU) 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande avEuropaparlamentets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

*8

---

BILAGA II

I bilaga II till delegerad förordning (EU) 2021/2139 ska följande avsnitt införas som avsnitten 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 och 4.31:

”4.26   Förkommersiella stadier av avancerad teknik för produktion av energi från kärntekniska processer med minimalt avfall från bränslecykeln

Beskrivning av verksamheten

Forskning, utveckling, demonstration och utbyggnad av innovativa elproduktionsanläggningar som fått tillstånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och som producerar energi från kärntekniska processer med minimalt avfall från bränslecykeln.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-kod M72 och M72.1 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (1) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (1) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (2), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (3) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (2), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (3) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (4) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (5). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (4) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (5).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

| 5. | Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

5.

Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG.

| 6. | Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

6.

Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- |

b)

vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom),

| c) | genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, som stöds av de senaste internationella riktlinjerna från IAEA och WENRA, och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och åtgärdas, i enlighet med en förvaltningsplan för användning och skydd av vatten som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, eller tröskelvärdena enligt EU:s regelverk.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning eller återvinning av sådant avfall i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integrering i ekonomiska prognoser eller officiell projektdokumentation.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för alla avvecklingsverksamheter och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De relevanta delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. De icke-radioaktiva utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

De radioaktiva utsläppen till luft, vattenförekomster och mark (jord) är förenliga med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, och/eller nationella tröskelvärden enligt direktiv 2013/51/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med den bestämmelse i direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, inklusive långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald och som sannolikt kan ha en betydande påverkan på dessa områden (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, utförts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Platserna/projekten får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.27   Uppförande och säker drift av nya kärnkraftverk för produktion av el och/eller värme, inbegripet för vätgasproduktion, med användning av bästa tillgängliga teknik

Beskrivning av verksamheten

Uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar, för vilka bygglov har utfärdats senast 2045 av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, för produktion av el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer såsom vätgasproduktion (nya kärntekniska anläggningar), samt säkerhetsuppgraderingar av dessa.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-koderna D35.11 och F42.22 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (6) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (6) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (7), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (8) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (7), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (8) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (9) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (10). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (9) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (10).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

| 5. | Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

5.

Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG.

| 6. | Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

6.

Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- |

b)

vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom),

| c) | genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, som stöds av de senaste internationella riktlinjerna från IAEA och WENRA, och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och åtgärdas, i enlighet med en förvaltningsplan för användning och skydd av vatten som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, och/eller tröskelvärdena enligt EU:s regelverk.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning eller återvinning av sådant avfall i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integrering i ekonomiska prognoser eller officiell projektdokumentation.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för alla avvecklingsverksamheter och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De relevanta delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. De icke-radioaktiva utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

De radioaktiva utsläppen till luft, vattenförekomster och mark (jord) är förenliga med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, och/eller nationella tröskelvärden enligt direktiv 2013/51/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med den bestämmelse i direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, inklusive långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald och som sannolikt kan ha en betydande påverkan på dessa områden (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, utförts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Platserna/projekten får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.28   Elproduktion från kärnkraft i befintliga anläggningar

Beskrivning av verksamheten

Ändring, godkänd av medlemsstaternas behöriga myndigheter senast 2040 i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, av befintliga kärntekniska anläggningar för förlängning av driftstiden för säker drift av kärntekniska anläggningar som producerar el eller värme från kärnenergi (kärnkraftverk).

Verksamheten klassificeras enligt Nace-koderna D35.11 och F42.2 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (11) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (11) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (12), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (13) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (12), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (13) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (14) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (15). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (14) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (15).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

| 5. | Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

5.

Verksamheten är förenlig med bestämmelserna i Euratomfördraget och den lagstiftning som antagits på grundval av detta, särskilt direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom samt tillämplig unionslagstiftning på miljöområdet som antagits i enlighet med artikel 192 i EUF-fördraget, särskilt direktiv 2011/92/EU och direktiv 2000/60/EG.

| 6. | Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har






  a) | lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- | --- |

6.

Verksamheten är förenlig med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 2009/71/Euratom, inbegripet när det gäller utvärderingen, genom stresstester, av motståndskraften hos unionens kärnkraftverk mot extrema naturfenomen, inbegripet jordbävningar. Verksamheten äger således rum på en medlemsstats territorium, där verksamhetsutövaren vid en kärnteknisk anläggning har

a)

lämnat in en säkerhetsredovisning, vars omfattning och utförlighet står i proportion till riskernas potentiella omfattning och natur, med avseende på den kärntekniska anläggningen i fråga och förläggningsplatsen för denna (artikel 6 b i direktiv 2009/71/Euratom),

| b) | vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom), |
| --- | --- |

b)

vidtagit försvarsinriktade åtgärder för att bland annat säkerställa att effekter av extrema externa naturfenomen och oavsiktliga mänskligt orsakade risker minimeras (artikel 8b.1 a i direktiv 2009/71/Euratom),

| c) | genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

genomfört en lämplig bedömning av den specifika anläggningen och dess förläggningsplats, när den berörda verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd att uppföra eller driva ett kärnkraftverk (artikel 8c a i direktiv 2009/71/Euratom).

Verksamheten uppfyller kraven i direktiv 2009/71/Euratom, som stöds av de senaste internationella riktlinjerna från IAEA och WENRA, och bidrar till att öka nya och befintliga kärnkraftverks motståndskraft mot extrema naturfenomen, inbegripet översvämningar och extrema väderförhållanden.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

Risker för miljöförstöring i samband med bevarande av vattenkvaliteten och undvikande av vattenstress identifieras och åtgärdas, i enlighet med en förvaltningsplan för användning och skydd av vatten som utarbetas i samråd med berörda intressenter.

För att begränsa temperaturanomalier i samband med utsläpp av spillvärme ska verksamhetsutövare vid kärnkraftverk i inlandet som använder kylning med vatten som tas från en flod eller en sjö kontrollera

| a) | den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och |
| --- | --- |

a)

den maximala temperaturen i den mottagande sötvattenförekomsten efter blandning, och

| b) | den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten. |
| --- | --- |

b)

den maximala temperaturskillnaden mellan det utsläppta kylvattnet och den mottagande sötvattenförekomsten.

Temperaturregleringen genomförs i enlighet med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, eller tröskelvärdena enligt unionsrätten.

Verksamheten uppfyller standarderna enligt IFC (Industry Foundation Classes).

Kärnteknisk verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kraven för dricksvatten i direktiv 2000/60/EG och direktiv 2013/51/Euratom om krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

En plan för hantering av både icke-radioaktivt och radioaktivt avfall har upprättats och säkerställer maximal återanvändning eller återvinning av sådant avfall i slutet av livscykeln, i enlighet med avfallshierarkin, även genom avtal med partner inom avfallshantering och integrering i ekonomiska prognoser eller officiell projektdokumentation.

Under drift och avveckling minimeras mängden radioaktivt avfall och mängden friklassat material maximeras i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och i enlighet med de strålskyddskrav som fastställs i direktiv 2013/59/Euratom.

Det finns ett finansieringssystem för att säkerställa tillräcklig finansiering för alla avvecklingsverksamheter och för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och rekommendation 2006/851/Euratom.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

De relevanta delarna i detta avsnitt omfattas av medlemsstaternas rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. De icke-radioaktiva utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar. Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För kärnkraftverk med en tillförd värmeeffekt som överstiger 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

De radioaktiva utsläppen till luft, vattenförekomster och mark (jord) är förenliga med de enskilda tillståndsvillkoren för de specifika verksamheterna, i tillämpliga fall, och/eller nationella tröskelvärden enligt direktiv 2013/51/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och ansvarsfullt sätt i enlighet med direktiv 2011/70/Euratom och direktiv 2013/59/Euratom.

Tillräcklig kapacitet för mellanlagring är tillgänglig för projektet, och det finns nationella planer för slutförvaring för att minimera mellanlagringstiden, i enlighet med den bestämmelse i direktiv 2011/70/Euratom där lagring av radioaktivt avfall, inklusive långtidslagring, betraktas som en tillfällig lösning, men inte som ett alternativ till slutförvaring.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

En miljökonsekvensbedömning har slutförts innan ett kärnkraftverk uppförs, i enlighet med direktiv 2011/92/EU. De erfordrade riskbegränsnings- och kompensationsåtgärderna genomförs.

För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald och som sannolikt kan ha en betydande påverkan på dessa områden (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) har en lämplig bedömning, i förekommande fall, utförts och baserat på slutsatserna i denna genomförs de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna.

Platserna/projekten får inte vara skadliga för bevarandestatusen för någon av de livsmiljöer eller arter som finns i skyddade områden.

4.29   Elproduktion från fossila gasformiga bränslen

Beskrivning av verksamheten

Uppförande eller drift av elproduktionsanläggningar som producerar el med hjälp av fossila gasformiga bränslen som uppfyller kriterierna i avsnitt 4.29 punkt 1 a i bilaga I. Denna verksamhet omfattar inte elproduktion endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen som avses i avsnitt 4.7 i bilaga I och biogas och flytande biobränslen som avses i avsnitt 4.8 i bilaga I.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt D35.11 och F42.22, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (16) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (16) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (17), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (18) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (17), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (18) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (19) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (20). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (19) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (20).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

4.30   Högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el som använder fossila gasformiga bränslen

Beskrivning av verksamheten

Uppförande, renovering och drift av anläggningar för kombinerad produktion av värme/kyla och el med hjälp av fossila gasformiga bränslen som uppfyller kriterierna i avsnitt 4.30 punkt 1 a i bilaga I. Denna verksamhet omfattar inte högeffektiv kombinerad produktion av värme/kyla och el endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen som avses i avsnitt 4.19 i bilaga I och biogas och flytande biobränslen som avses i avsnitt 4.20 i bilaga I.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-koderna D35.11 och D35.30 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (21) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (21) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (22), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (23) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (22), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (23) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (24) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (25). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (24) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (25).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

4.31   Produktion av värme/kyla från fossila gasformiga bränslen i ett effektivt fjärrvärme- och fjärrkylsystem

Beskrivning av verksamheten

Uppförande, renovering och drift av värmeproduktionsanläggningar som producerar värme/kyla med hjälp av fossila gasformiga bränslen som är anslutna till effektiv fjärrvärme och fjärrkyla i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU och som uppfyller kriterierna i avsnitt 1 punkt 4.31 a i bilaga I. Denna verksamhet omfattar inte produktion av värme/kyla från effektiv fjärrvärme endast med användning av förnybara, icke-fossila gasformiga och flytande bränslen som avses i avsnitt 4.23 i bilaga I och biogas och flytande biobränslen som avses i avsnitt 4.24 i bilaga I.

Verksamheten klassificeras enligt Nace-kod D35.30 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

Tekniska granskningskriterier

| Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar |
| --- |
| 1. | Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten. |

Väsentligt bidrag till anpassning till klimatförändringar

1.

Vid den ekonomiska verksamheten har fysiska och icke-fysiska lösningar (anpassningslösningar) tillämpats vilka betydligt minskar de viktigaste fysiska klimatrisker som är väsentliga för den verksamheten.

| 2. | De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:






  a) | Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd. |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiska klimatrisker som är väsentliga för verksamheten har identifierats bland dem som förtecknas i tillägg A till denna bilaga genom en robust klimatrisk- och sårbarhetsanalys med följande steg:

a)

Prövning av behovet av analys av verksamheten för att identifiera vilka fysiska klimatrisker från förteckningen i tillägg A till denna bilaga som kan påverka den ekonomiska verksamhetens resultat under dess förväntade livslängd.

| b) | Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Om det bedöms att verksamheten berörs av en eller flera av de fysiska klimatrisker som förtecknas i tillägg A till denna bilaga, görs en klimatrisk- och sårbarhetsanalys för att avgöra hur betydande de fysiska klimatriskerna är för den ekonomiska verksamheten.

| c) | En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av anpassningslösningar som kan minska den identifierade fysiska klimatrisken.

Klimatrisk- och sårbarhetsanalysen står i proportion till verksamhetens omfattning och förväntade livslängd på så sätt att

| a) | analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala, |
| --- | --- |

a)

analysen av verksamheter med en kortare förväntad livslängd än tio år åtminstone görs med hjälp av klimatprojektioner i minsta lämpliga skala,

| b) | analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (26) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar. |
| --- | --- |

b)

analysen av all annan verksamhet görs med hjälp av avancerade klimatprojektioner med högsta tillgängliga upplösning för en rad befintliga framtidsscenarier (26) som stämmer överens med verksamhetens förväntade livslängd, inbegripet klimatprojektionsscenarier på minst 10–30 år för större investeringar.

| 3. | Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (27), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (28) eller betalmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimatprojektionerna och konsekvensbedömningen bygger på bästa praxis och tillgängliga riktlinjer samt tar hänsyn till senaste vetenskapliga rön för sårbarhets- och riskanalys och relaterade metoder i enlighet med de senaste rapporterna från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (27), expertgranskade vetenskapliga publikationer och modeller med öppen källkod (28) eller betalmodeller.

| 4. | Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:






  a) | De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller för de anpassningslösningar som genomförs:

a)

De påverkar inte negativt anpassningsåtgärderna eller motståndskraften mot fysiska klimatrisker för andra människor, naturen, kulturarv, tillgångar eller annan ekonomisk verksamhet.

| b) | De gynnar naturbaserade lösningar (29) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (30). |
| --- | --- |

b)

De gynnar naturbaserade lösningar (29) eller förlitar sig i möjligaste mån på blå eller grön infrastruktur (30).

| c) | De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med lokala, sektoriella, regionala eller nationella anpassningsplaner och anpassningsstrategier.

| d) | De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

De övervakas och mäts mot på förhand fastställda indikatorer, och korrigerande åtgärder övervägs om dessa indikatorer inte uppfylls.

| e) | Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Om den lösning som genomförs är fysisk och består av en verksamhet för vilken tekniska granskningskriterier har angetts i denna bilaga, uppfyller lösningen de tekniska granskningskriterierna för att inte orsaka betydande skada för den verksamheten.

Principen om att inte orsaka betydande skada

| 1. | Begränsning av klimatförändringar |
| --- | --- |

1.

Begränsning av klimatförändringar

Verksamhetens direkta växthusgasutsläpp är lägre än 270 g koldioxidekvivalenter per kWh.

| 3. | Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser |
| --- | --- |

3.

Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga.

| 4. | Omställning till en cirkulär ekonomi |
| --- | --- |

4.

Omställning till en cirkulär ekonomi

Ej tillämpligt

| 5. | Förebyggande och begränsning av föroreningar |
| --- | --- |

5.

Förebyggande och begränsning av föroreningar

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga.

Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar.

Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår.

För förbränningsanläggningar med en tillförd värmeeffekt på mer än 1 MW, men som inte når upp till tröskelvärdena för att BAT-slutsatserna för stora förbränningsanläggningar ska vara tillämpliga, ligger utsläppen under de utsläppsgränser som anges i bilaga II del 2 till direktiv (EU) 2015/2193.

| 6. | Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem |
| --- | --- |

6.

Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem

Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.”

---

(1)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

1

(2)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(3)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

3

(4)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

5

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(6)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

6

(7)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(8)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

8

(9)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

10

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(11)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

11

(12)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(13)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

13

(14)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

15

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(16)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

16

(17)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(18)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

18

(19)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

20

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(21)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

21

(22)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(23)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

23

(24)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

25

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(26)  Framtidsscenarierna omfattar IPCC:s representativa koncentrationsutvecklingsbanor RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 och RCP8.5.

26

(27)  Utvärderingsrapporter om klimatförändringar, Impacts, Adaptation and Vulnerability, som offentliggörs regelbundet av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), FN:s organ för utvärdering av forskning om klimatförändringar, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(28)  T.ex. Copernicustjänster som förvaltas av Europeiska kommissionen.

28

(29)  Naturbaserade lösningar definieras som lösningar vilka inspireras och stöds av naturen och är kostnadseffektiva, ger samtidiga miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp motståndskraft. Sådana lösningar leder till mer natur, naturliga inslag och naturliga processer med större mångfald i städer, landskap och havsmiljöer genom lokalt anpassade, resurseffektiva och systemiska insatser. Därför gynnar naturbaserade lösningar den biologiska mångfalden och stöder en rad ekosystemtjänster (version från den [datum för antagandet]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

30

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

---

BILAGA III

”BILAGA XII

Standardmallar för de upplysningar som avses i artikel 8.6 och 8.7

De upplysningar som avses i artikel 8.6 och 8.7 ska presenteras på följande sätt för varje tillämplig central resultatindikator.

Mall 1 Kärnenergi- och fossilgasrelaterade verksamheter

| Rad | Kärnenergirelaterade verksamheter |
| --- | --- |
| 1. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot forskning, utveckling, demonstration och utbyggnad av innovativa elproduktionsanläggningar som producerar energi från kärnenergiprocesser med minimalt avfall från bränslecykeln. | JA/NEJ |
| 2. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar för produktion av el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer, såsom vätgasproduktion, samt för säkerhetsuppgraderingar av dessa, med hjälp av bästa tillgängliga teknik. | JA/NEJ |
| 3. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot säker drift av befintliga kärntekniska anläggningar som producerar el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer, såsom vätgasproduktion från kärnenergi, samt säkerhetsuppgraderingar av dessa. | JA/NEJ |
| | Fossilgasrelaterade verksamheter |
| 4. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande eller drift av elproduktionsanläggningar som producerar el med hjälp av fossila gasformiga bränslen. | JA/NEJ |
| 5. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av anläggningar för kombinerad produktion av värme/kyla och el med hjälp av fossila gasformiga bränslen. | JA/NEJ |
| 6. | Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av värmeproduktionsanläggningar som producerar värme/kyla med hjälp av fossila gasformiga bränslen. | JA/NEJ |

Rad

Kärnenergirelaterade verksamheter

1.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot forskning, utveckling, demonstration och utbyggnad av innovativa elproduktionsanläggningar som producerar energi från kärnenergiprocesser med minimalt avfall från bränslecykeln.

JA/NEJ

2.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande och säker drift av nya kärntekniska anläggningar för produktion av el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer, såsom vätgasproduktion, samt för säkerhetsuppgraderingar av dessa, med hjälp av bästa tillgängliga teknik.

JA/NEJ

3.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot säker drift av befintliga kärntekniska anläggningar som producerar el eller processvärme, inbegripet för fjärrvärme eller industriella processer, såsom vätgasproduktion från kärnenergi, samt säkerhetsuppgraderingar av dessa.

JA/NEJ

Fossilgasrelaterade verksamheter

4.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande eller drift av elproduktionsanläggningar som producerar el med hjälp av fossila gasformiga bränslen.

JA/NEJ

5.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av anläggningar för kombinerad produktion av värme/kyla och el med hjälp av fossila gasformiga bränslen.

JA/NEJ

6.

Företaget utför, finansierar eller är exponerat mot uppförande, renovering och drift av värmeproduktionsanläggningar som producerar värme/kyla med hjälp av fossila gasformiga bränslen.

JA/NEJ

Mall 2 Taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter (nämnare)

| Rad | Ekonomiska verksamheter | Belopp och andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent) |
| --- | --- | --- |
| Begränsning av och anpassning till klimatförändringar | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar |
| Belopp | % | Belopp | % | Belopp | % |
| 1. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 2. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 3. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 4. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 5. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 6. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 7. | Belopp och andel för andra taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 8. | Totalt för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |

Rad

Ekonomiska verksamheter

Belopp och andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent)

Begränsning av och anpassning till klimatförändringar

Begränsning av klimatförändringar

Anpassning till klimatförändringar

Belopp

%

Belopp

%

Belopp

%

1.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

2.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

3.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

4.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

5.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

6.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

7.

Belopp och andel för andra taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

8.

Totalt för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

Mall 3 Taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter (täljare)

| Rad | Ekonomiska verksamheter | Belopp och andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent) |
| --- | --- | --- |
| Begränsning av och anpassning till klimatförändringar | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar |
| Belopp | % | Belopp | % | Belopp | % |
| 1. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 2. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 3. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 4. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 5. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 6. | Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 7. | Belopp och andel för andra taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som inte avses i raderna 1–6, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 8. | Totalt belopp och andel för taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | 100  % | | |

Rad

Ekonomiska verksamheter

Belopp och andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent)

Begränsning av och anpassning till klimatförändringar

Begränsning av klimatförändringar

Anpassning till klimatförändringar

Belopp

%

Belopp

%

Belopp

%

1.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

2.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

3.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

4.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

5.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

6.

Belopp och andel för den taxonomiförenliga ekonomiska verksamhet som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

7.

Belopp och andel för andra taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter som inte avses i raderna 1–6, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

8.

Totalt belopp och andel för taxonomiförenliga ekonomiska verksamheter, i täljaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

100  %

Mall 4 Ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin

| Rad | Ekonomiska verksamheter | Andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent) |
| --- | --- | --- |
| Begränsning av och anpassning till klimatförändringar | Begränsning av klimatförändringar | Anpassning till klimatförändringar |
| Belopp | % | Belopp | % | Belopp | % |
| 1. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 2. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 3. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 4. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 5. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 6. | Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 7. | Belopp och andel för andra ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |
| 8. | Totalt belopp och andel för ekonomiska verksamheter som omfattas av men inte är förenliga med taxonomin, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | | |

Rad

Ekonomiska verksamheter

Andel (informationen ska anges i penningbelopp och i procent)

Begränsning av och anpassning till klimatförändringar

Begränsning av klimatförändringar

Anpassning till klimatförändringar

Belopp

%

Belopp

%

Belopp

%

1.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

2.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

3.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

4.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

5.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

6.

Belopp och andel för den ekonomiska verksamhet som omfattas av, men inte är förenlig med, taxonomin och som avses i avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

7.

Belopp och andel för andra ekonomiska verksamheter som omfattas av, men inte är förenliga med, taxonomin och som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

8.

Totalt belopp och andel för ekonomiska verksamheter som omfattas av men inte är förenliga med taxonomin, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

Mall 5 Ekonomiska verksamheter som inte omfattas av taxonomin

| Rad | Ekonomiska verksamheter | Belopp | Procent |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 1 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 2. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 2 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 3. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 3 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 4. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 4 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 5. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 5 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 6. | Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 6 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 7. | Belopp och andel för andra ekonomiska verksamheter som inte omfattas av taxonomin och som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |
| 8. | Totalt belopp och andel för ekonomiska verksamheter som inte omfattas av taxonomin, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn | | |

Rad

Ekonomiska verksamheter

Belopp

Procent

1.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 1 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.26 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

2.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 2 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.27 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

3.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 3 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.28 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

4.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 4 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.29 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

5.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 5 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.30 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

6.

Belopp och andel av den ekonomiska verksamhet som avses i rad 6 i mall 1, som inte omfattas av taxonomin i enlighet med avsnitt 4.31 i bilagorna I och II till delegerad förordning 2021/2139, i nämnaren i den tillämpliga centrala resultatindikatorn

7.

Belopp och andel för andra ekonomiska verksamheter som inte omfattas av taxonomin och som inte avses i raderna 1–6, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

8.

Totalt belopp och andel för ekonomiska verksamheter som inte omfattas av taxonomin, i nämnaren för den tillämpliga centrala resultatindikatorn

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/46

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/1215

av den 7 juli 2022

om stängning av fisket efter liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2 med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2022/109 (2) fastställs kvoter för 2022. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2022/109 (2) fastställs kvoter för 2022.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2, gjorda av fartyg som är registrerade i en medlemsstat i Europeiska unionen, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg, medfört att kvoten för 2022 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2, gjorda av fartyg som är registrerade i en medlemsstat i Europeiska unionen, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg, medfört att kvoten för 2022 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2022 som tilldelats Europeiska unionens medlemsstater för det bestånd av liten hälleflundra i norska vatten i 1 och 2 som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i samma bilaga.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i artikel 1 med fartyg som är registrerade i en medlemsstat i Europeiska unionen, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av dessa fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juli 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2022/109 av den 27 januari 2022 om fastställande för 2022 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 21, 31.1.2022, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Europeiska unionen (alla medlemsstater) |
| Bestånd | GHL/1N2AB. |
| Art | Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Område | Norska vatten i 1 och 2 |
| Datum | 20 juni 2022 |

Nr

03/TQ109

Medlemsstat

Europeiska unionen (alla medlemsstater)

Bestånd

GHL/1N2AB.

Art

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides)

Område

Norska vatten i 1 och 2

Datum

20 juni 2022

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1216

av den 8 juli 2022

om undantag för år 2022 från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 vad gäller vissa administrativa kontroller och kontroller på plats som är tillämpliga inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/725

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 62.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (2), särskilt artikel 8 och artikel 18.1 andra stycket,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (3), särskilt artikel 7, artikel 11.3 och artikel 14.1 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-pandemin och de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att hantera situationen har medfört administrativa svårigheter i samtliga medlemsstater när det gäller planeringen och genomförandet av kontroller på plats i rätt tid och i nödvändigt antal. Dessa svårigheter riskerar att försena genomförandet av kontroller och efterföljande stödutbetalningar. Jordbrukarna är dessutom sårbara för de ekonomiska störningar som orsakas av pandemin och upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin och de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att hantera situationen har medfört administrativa svårigheter i samtliga medlemsstater när det gäller planeringen och genomförandet av kontroller på plats i rätt tid och i nödvändigt antal. Dessa svårigheter riskerar att försena genomförandet av kontroller och efterföljande stödutbetalningar. Jordbrukarna är dessutom sårbara för de ekonomiska störningar som orsakas av pandemin och upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem.

| (2) | Mot bakgrund av dessa exempellösa omständigheter antog kommissionen kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2020/532 (4) och (EU) 2021/725 (5) för att mildra dessa svårigheter genom att göra undantag från olika genomförandeförordningar som är tillämpliga på området för den gemensamma jordbrukspolitiken vad gäller tidpunkt och antal för vissa administrativa kontroller och kontroller på plats. Med tanke på att svårigheterna kvarstår på grund av att covid-19-pandemin fortfarande pågår under 2022 är det lämpligt att föreskriva liknande åtgärder även under 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av dessa exempellösa omständigheter antog kommissionen kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2020/532 (4) och (EU) 2021/725 (5) för att mildra dessa svårigheter genom att göra undantag från olika genomförandeförordningar som är tillämpliga på området för den gemensamma jordbrukspolitiken vad gäller tidpunkt och antal för vissa administrativa kontroller och kontroller på plats. Med tanke på att svårigheterna kvarstår på grund av att covid-19-pandemin fortfarande pågår under 2022 är det lämpligt att föreskriva liknande åtgärder även under 2022.

| (3) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (6) fastställs regler om bland annat tidpunkten för kontrollerna och kontrollnivåerna för vissa kontroller på plats inom det integrerade systemet, inbegripet system för djurbidrag. I den förordningen fastställs dessutom regler om kontroller på plats avseende stödvillkor, åtaganden och andra skyldigheter avseende ansökningar om djurbidrag och stödanspråk inom djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd, kontrollnivåer för landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte är arealrelaterade och inte djurrelaterade samt lägsta kontrollnivåer avseende tvärvillkor. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (6) fastställs regler om bland annat tidpunkten för kontrollerna och kontrollnivåerna för vissa kontroller på plats inom det integrerade systemet, inbegripet system för djurbidrag. I den förordningen fastställs dessutom regler om kontroller på plats avseende stödvillkor, åtaganden och andra skyldigheter avseende ansökningar om djurbidrag och stödanspråk inom djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd, kontrollnivåer för landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte är arealrelaterade och inte djurrelaterade samt lägsta kontrollnivåer avseende tvärvillkor.

| (4) | I artiklarna 24.4, 48.5, 49.1, 52.1, 60.2 och 71.3 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 fastställs vissa regler som den behöriga myndigheten ska följa vid genomförandet av administrativa kontroller eller kontroller på plats. Mot bakgrund av de omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin är det lämpligt att uppmuntra till kontroller genom fjärranalys och användning av ny teknik såsom obemannade luftfartyg, geotaggade fotografier, mottagare i globala satellitnavigeringssystem (GNSS) kombinerade med Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) och Galileo, data från Copernicus Sentinelsatelliter och andra relevanta styrkande handlingar som används för att kontrollera överensstämmelsen med stödvillkor, åtaganden eller andra skyldigheter för de berörda stödordningarna eller stödåtgärderna samt efterlevnaden av de krav och normer som gäller för tvärvillkor. |
| --- | --- |

(4)

I artiklarna 24.4, 48.5, 49.1, 52.1, 60.2 och 71.3 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 fastställs vissa regler som den behöriga myndigheten ska följa vid genomförandet av administrativa kontroller eller kontroller på plats. Mot bakgrund av de omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin är det lämpligt att uppmuntra till kontroller genom fjärranalys och användning av ny teknik såsom obemannade luftfartyg, geotaggade fotografier, mottagare i globala satellitnavigeringssystem (GNSS) kombinerade med Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) och Galileo, data från Copernicus Sentinelsatelliter och andra relevanta styrkande handlingar som används för att kontrollera överensstämmelsen med stödvillkor, åtaganden eller andra skyldigheter för de berörda stödordningarna eller stödåtgärderna samt efterlevnaden av de krav och normer som gäller för tvärvillkor.

| (5) | I artiklarna 26.4 och 42.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 fastställs regler om kontroller på plats av att alla stödvillkor, åtaganden och andra skyldigheter efterlevs och omfattar alla djur för vilka det har lämnats in stödansökningar eller stödanspråk inom ramen för de system för djurbidrag eller djurrelaterade stödåtgärder som ska kontrolleras. Mot bakgrund av den nuvarande situationen är det lämpligt att föreskriva att medlemsstaterna, om de inte har möjlighet att utföra kontroller på plats av djur enligt kraven i de bestämmelserna och alternativa bevis inte finns tillgängliga, får besluta att utföra kontroller på plats avseende ansökningsåret 2022 eller kalenderåret 2022 när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras. |
| --- | --- |

(5)

I artiklarna 26.4 och 42.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 fastställs regler om kontroller på plats av att alla stödvillkor, åtaganden och andra skyldigheter efterlevs och omfattar alla djur för vilka det har lämnats in stödansökningar eller stödanspråk inom ramen för de system för djurbidrag eller djurrelaterade stödåtgärder som ska kontrolleras. Mot bakgrund av den nuvarande situationen är det lämpligt att föreskriva att medlemsstaterna, om de inte har möjlighet att utföra kontroller på plats av djur enligt kraven i de bestämmelserna och alternativa bevis inte finns tillgängliga, får besluta att utföra kontroller på plats avseende ansökningsåret 2022 eller kalenderåret 2022 när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras.

| (6) | Flera skyldigheter enligt förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller tvärvillkor och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (7) vad gäller djurrelaterade stödsystem och stödåtgärder är beroende av specifika och differentierade tidsramar för fullgörandet av dem och kräver därför kontroller på plats inom dessa ramar. De åtgärder som medlemsstaterna infört för att hantera covid-19-pandemin påverkar möjligheterna att genomföra nödvändiga kontroller på plats korrekt och inom den tidsfrist som gäller för dessa skyldigheter. Vissa typer av kontroller kan kanske inte heller utföras med hjälp av ny teknik som ersätter besöken på gården. När det gäller vissa kontroller som ska utföras under år 2022 är det därför nödvändigt att göra undantag från artiklarna 30–33, 40a, 50, 52 och 68.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 och att minska den lägsta nivån för kontrollerna på plats jämfört med de normala kontrollnivåerna för skyldigheterna avseende areal- och djurrelaterade stödsystem och stödåtgärder, andra landsbygdsutvecklingsåtgärder än de som omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet respektive tvärvillkor. |
| --- | --- |

(6)

Flera skyldigheter enligt förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller tvärvillkor och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (7) vad gäller djurrelaterade stödsystem och stödåtgärder är beroende av specifika och differentierade tidsramar för fullgörandet av dem och kräver därför kontroller på plats inom dessa ramar. De åtgärder som medlemsstaterna infört för att hantera covid-19-pandemin påverkar möjligheterna att genomföra nödvändiga kontroller på plats korrekt och inom den tidsfrist som gäller för dessa skyldigheter. Vissa typer av kontroller kan kanske inte heller utföras med hjälp av ny teknik som ersätter besöken på gården. När det gäller vissa kontroller som ska utföras under år 2022 är det därför nödvändigt att göra undantag från artiklarna 30–33, 40a, 50, 52 och 68.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 och att minska den lägsta nivån för kontrollerna på plats jämfört med de normala kontrollnivåerna för skyldigheterna avseende areal- och djurrelaterade stödsystem och stödåtgärder, andra landsbygdsutvecklingsåtgärder än de som omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet respektive tvärvillkor.

| (7) | För att säkerställa att kontrollerna har en förebyggande effekt måste man för ansökningsåret 2022 bibehålla skyldigheten att öka kontrollnivåerna på grund av avsevärd bristande efterlevnad som upptäckts i samband med de kontroller som genomförts under det föregående året, i enlighet med artiklarna 35, 50.5 och 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014. Om man i samband med kontrollerna på plats 2021 konstaterade avsevärd bristande efterlevnad bör det krävas fler kontroller på plats för år 2022. Medlemsstater som i enlighet med artikel 35 eller artikel 50.5 eller artikel 68.4 i den förordningen är skyldiga att öka kontrollnivån under ansökningsåret 2022 och som beslutar att tillämpa de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen, bör därför tillämpa dessa ökningar utöver de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att kontrollerna har en förebyggande effekt måste man för ansökningsåret 2022 bibehålla skyldigheten att öka kontrollnivåerna på grund av avsevärd bristande efterlevnad som upptäckts i samband med de kontroller som genomförts under det föregående året, i enlighet med artiklarna 35, 50.5 och 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014. Om man i samband med kontrollerna på plats 2021 konstaterade avsevärd bristande efterlevnad bör det krävas fler kontroller på plats för år 2022. Medlemsstater som i enlighet med artikel 35 eller artikel 50.5 eller artikel 68.4 i den förordningen är skyldiga att öka kontrollnivån under ansökningsåret 2022 och som beslutar att tillämpa de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen, bör därför tillämpa dessa ökningar utöver de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen.

| (8) | I kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 180/2014 (8) och (EU) nr 181/2014 (9) fastställs kontrollnivåer för kontroller av särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och de mindre Egeiska öarna. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin som också påverkar unionens yttersta randområden och de mindre Egeiska öarna, är det lämpligt att göra undantag från dessa förordningar genom att utöka möjligheten att använda ny teknik som alternativ källa till bevis i samband med kontroller och genom att anpassa kontrollnivåerna för kontroller på plats för år 2022. För att säkerställa att kontrollerna har en förebyggande effekt i enlighet med genomförandeförordningarna (EU) nr 180/2014 och (EU) nr 181/2014 bör dock skyldigheten att öka kontrollnivån i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 bibehållas. Medlemsstater som i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 är skyldiga att öka kontrollnivån under ansökningsåret 2022 och som beslutar att tillämpa de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen, bör därför tillämpa dessa ökningar utöver de sänkta kontrollnivåerna. |
| --- | --- |

(8)

I kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 180/2014 (8) och (EU) nr 181/2014 (9) fastställs kontrollnivåer för kontroller av särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och de mindre Egeiska öarna. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin som också påverkar unionens yttersta randområden och de mindre Egeiska öarna, är det lämpligt att göra undantag från dessa förordningar genom att utöka möjligheten att använda ny teknik som alternativ källa till bevis i samband med kontroller och genom att anpassa kontrollnivåerna för kontroller på plats för år 2022. För att säkerställa att kontrollerna har en förebyggande effekt i enlighet med genomförandeförordningarna (EU) nr 180/2014 och (EU) nr 181/2014 bör dock skyldigheten att öka kontrollnivån i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 bibehållas. Medlemsstater som i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 är skyldiga att öka kontrollnivån under ansökningsåret 2022 och som beslutar att tillämpa de sänkta kontrollnivåer som föreskrivs i den här förordningen, bör därför tillämpa dessa ökningar utöver de sänkta kontrollnivåerna.

| (9) | I artikel 24 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/892 (10) föreskrivs att medlemsstaterna ska utföra kontroller, inbegripet kontroller på plats, av erkännandekriterier för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin bör kontroller på plats av erkännandekriterier inte tillämpas under 2022. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 24 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/892 (10) föreskrivs att medlemsstaterna ska utföra kontroller, inbegripet kontroller på plats, av erkännandekriterier för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin bör kontroller på plats av erkännandekriterier inte tillämpas under 2022.

| (10) | I artikel 27.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 fastställs urvalet för kontroller på plats till minst 30 % av det totala belopp för vilket stöd begärts för varje år. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör därför under år 2022 tillåtas att utföra en lägre procentandel av dessa kontroller. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 27.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 fastställs urvalet för kontroller på plats till minst 30 % av det totala belopp för vilket stöd begärts för varje år. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör därför under år 2022 tillåtas att utföra en lägre procentandel av dessa kontroller.

| (11) | I artikel 27.7 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs vidare att det ska göras minst ett besök på enskilda företag tillhörande medlemmar i producentorganisationer som ingår i det urval som avses i artikel 27.2 i samma förordning för att kontrollera genomförandet av de insatser som äger rum där. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör därför under år 2022 inte omfattas av kraven på besöksfrekvens på enskilda företag tillhörande producentorganisationer. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 27.7 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs vidare att det ska göras minst ett besök på enskilda företag tillhörande medlemmar i producentorganisationer som ingår i det urval som avses i artikel 27.2 i samma förordning för att kontrollera genomförandet av de insatser som äger rum där. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör därför under år 2022 inte omfattas av kraven på besöksfrekvens på enskilda företag tillhörande producentorganisationer.

| (12) | I artikel 29.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs att kontroller på primär nivå av återtag ska omfatta 100 % av den kvantitet produkter som återtagits från marknaden, med undantag av produkter som är avsedda för gratisutdelning, för vilka medlemsstaterna enligt artikel 29.3 i den förordningen får kontrollera en mindre procentandel, men inte mindre än 10 % av en producentorganisations berörda kvantiteter under regleringsåret. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör under år 2022 även för alla andra återtagna produkter, oavsett avsedd användning, tillåtas att kontrollera en lägre procentandel, men inte mindre än 10 % av en producentorganisations berörda kvantiteter under regleringsåret. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 29.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs att kontroller på primär nivå av återtag ska omfatta 100 % av den kvantitet produkter som återtagits från marknaden, med undantag av produkter som är avsedda för gratisutdelning, för vilka medlemsstaterna enligt artikel 29.3 i den förordningen får kontrollera en mindre procentandel, men inte mindre än 10 % av en producentorganisations berörda kvantiteter under regleringsåret. På grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla dessa krav och bör under år 2022 även för alla andra återtagna produkter, oavsett avsedd användning, tillåtas att kontrollera en lägre procentandel, men inte mindre än 10 % av en producentorganisations berörda kvantiteter under regleringsåret.

| (13) | I artikel 30.3 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs att varje kontroll ska omfatta ett stickprov som motsvarar minst 5 % av de kvantiteter som återtagits av producentorganisationen under regleringsåret. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla detta krav och bör under år 2022 tillåtas att använda stickprov som motsvarar minst 3 % av de kvantiteter som producentorganisationen återtagit under regleringsåret 2020. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 30.3 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 föreskrivs att varje kontroll ska omfatta ett stickprov som motsvarar minst 5 % av de kvantiteter som återtagits av producentorganisationen under regleringsåret. På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer medlemsstaterna kanske inte att kunna uppfylla detta krav och bör under år 2022 tillåtas att använda stickprov som motsvarar minst 3 % av de kvantiteter som producentorganisationen återtagit under regleringsåret 2020.

| (14) | På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer det även fortsättningsvis att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att under år 2022 utföra kontroller på plats för årliga stödansökningar, kontroller på primär och sekundär nivå av återtag från marknaden och kontroller av grön skörd och obärgad skörd i enlighet med artikel 27.2 och 27.7, artiklarna 29.2 och 30.3 samt artikel 31.1 och 31.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892. Det bör därför vara tillåtet för medlemsstaterna att fastställa kontroller som är likvärdiga med kontroller på plats, såsom geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna. |
| --- | --- |

(14)

På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer det även fortsättningsvis att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att under år 2022 utföra kontroller på plats för årliga stödansökningar, kontroller på primär och sekundär nivå av återtag från marknaden och kontroller av grön skörd och obärgad skörd i enlighet med artikel 27.2 och 27.7, artiklarna 29.2 och 30.3 samt artikel 31.1 och 31.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892. Det bör därför vara tillåtet för medlemsstaterna att fastställa kontroller som är likvärdiga med kontroller på plats, såsom geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna.

| (15) | På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer det även fortsättningsvis att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att under år 2022 utföra systematiska och urvalsbaserade kontroller på plats för insatser som får stöd enligt artiklarna 45–52 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (11). Därför bör det undantag från artiklarna 32.1 och 42.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1150 (12) som redan gjordes för budgetåren 2020 och 2021 även göras för budgetåret 2022 så att medlemsstaterna kan fastställa kontroller som är likvärdiga med systematiska kontroller på plats, såsom datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna, och garantera att reglerna i lagstiftningen om stödprogrammen inom vinsektorn efterlevs innan utbetalningar görs. |
| --- | --- |

(15)

På grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kommer det även fortsättningsvis att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att under år 2022 utföra systematiska och urvalsbaserade kontroller på plats för insatser som får stöd enligt artiklarna 45–52 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (11). Därför bör det undantag från artiklarna 32.1 och 42.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1150 (12) som redan gjordes för budgetåren 2020 och 2021 även göras för budgetåret 2022 så att medlemsstaterna kan fastställa kontroller som är likvärdiga med systematiska kontroller på plats, såsom datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna, och garantera att reglerna i lagstiftningen om stödprogrammen inom vinsektorn efterlevs innan utbetalningar görs.

| (16) | Det kommer också avseende budgetåret 2022 att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 43.3 i genomförandeförordning (EU) 2016/1150 utföra systematiska kontroller på plats för insatser för grön skörd som får stöd enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1308/2013. Därför bör ett undantag införas så att fristen för slutförandet av kontrollerna skjuts fram till den 15 september 2022. |
| --- | --- |

(16)

Det kommer också avseende budgetåret 2022 att vara praktiskt svårt för medlemsstaterna att inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 43.3 i genomförandeförordning (EU) 2016/1150 utföra systematiska kontroller på plats för insatser för grön skörd som får stöd enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1308/2013. Därför bör ett undantag införas så att fristen för slutförandet av kontrollerna skjuts fram till den 15 september 2022.

| (17) | I artikel 27.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (13) fastställs antalet prover av färska druvor som ska tas från vinodlingar under den period då ifrågavarande skifte skördas inför inrättandet av den analysdatabas med isotopuppgifter som avses i artikel 39 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (14). I fall där de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin fortsätter att hindra medlemsstaterna från att utföra sådana kontroller bör medlemsstaterna tillåtas att göra undantag från det minsta antalet prover. |
| --- | --- |

(17)

I artikel 27.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (13) fastställs antalet prover av färska druvor som ska tas från vinodlingar under den period då ifrågavarande skifte skördas inför inrättandet av den analysdatabas med isotopuppgifter som avses i artikel 39 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (14). I fall där de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin fortsätter att hindra medlemsstaterna från att utföra sådana kontroller bör medlemsstaterna tillåtas att göra undantag från det minsta antalet prover.

| (18) | I artikel 31.2 b i genomförandeförordning (EU) 2018/274 föreskrivs att medlemsstaterna ska utföra årliga kontroller på plats av minst 5 % av alla vinodlare som anges i vinodlingsregistret. Eftersom de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin även fortsättningsvis gör det praktiskt svårt att utföra sådana kontroller i flera vinproducerande medlemsstater bör denna procentandel minska för år 2022. Av samma skäl bör medlemsstaterna tillåtas att under 2022 tillfälligt ställa in de systematiska kontroller på plats som avses i artikel 31.2 c i den förordningen och som måste genomföras i områden som planterats med vinstockar som inte anges i någon företagsakt. |
| --- | --- |

(18)

I artikel 31.2 b i genomförandeförordning (EU) 2018/274 föreskrivs att medlemsstaterna ska utföra årliga kontroller på plats av minst 5 % av alla vinodlare som anges i vinodlingsregistret. Eftersom de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin även fortsättningsvis gör det praktiskt svårt att utföra sådana kontroller i flera vinproducerande medlemsstater bör denna procentandel minska för år 2022. Av samma skäl bör medlemsstaterna tillåtas att under 2022 tillfälligt ställa in de systematiska kontroller på plats som avses i artikel 31.2 c i den förordningen och som måste genomföras i områden som planterats med vinstockar som inte anges i någon företagsakt.

| (19) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 (15) vad gäller arbetsprogram för stöd till sektorn för olivolja och bordsoliver innehåller regler om kontroller på plats för att kontrollera att villkoren för beviljande av unionsfinansiering är uppfyllda. De åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kan leda till svårigheter med att utföra dessa kontroller i enlighet med artikel 6 i den förordningen. Det är därför lämpligt att ge medlemsstaterna flexibilitet genom att tillåta att kontroller på plats ersätts med alternativa kontroller under kalenderåret 2022. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 (15) vad gäller arbetsprogram för stöd till sektorn för olivolja och bordsoliver innehåller regler om kontroller på plats för att kontrollera att villkoren för beviljande av unionsfinansiering är uppfyllda. De åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin kan leda till svårigheter med att utföra dessa kontroller i enlighet med artikel 6 i den förordningen. Det är därför lämpligt att ge medlemsstaterna flexibilitet genom att tillåta att kontroller på plats ersätts med alternativa kontroller under kalenderåret 2022.

| (20) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1368 (16) vad gäller stöd inom biodlingssektorn innehåller regler om övervakning och kontroll av korrekt genomförande av de nationella biodlingsprogrammen, faktiska utgifter och korrekt antal bikupor som rapporterats av biodlare. Enligt artikel 8.3 i den förordningen ska medlemsstaterna säkerställa att minst 5 % av de som ansöker om stöd inom ramen för medlemsstatens biodlingsprogram blir föremål för kontroller på plats. De åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kan leda till svårigheter med att genomföra det antal kontroller som krävs för att uppfylla detta tröskelvärde. Det är därför lämpligt att ge medlemsstaterna flexibilitet genom att tillåta ett undantag från detta krav. Ett sådant undantag bör dock inte leda till en ökning av risken för felaktiga utbetalningar. Därför bör varje minskning av antalet kontroller på plats i största möjliga utsträckning ersättas med alternativa kontroller. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1368 (16) vad gäller stöd inom biodlingssektorn innehåller regler om övervakning och kontroll av korrekt genomförande av de nationella biodlingsprogrammen, faktiska utgifter och korrekt antal bikupor som rapporterats av biodlare. Enligt artikel 8.3 i den förordningen ska medlemsstaterna säkerställa att minst 5 % av de som ansöker om stöd inom ramen för medlemsstatens biodlingsprogram blir föremål för kontroller på plats. De åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin kan leda till svårigheter med att genomföra det antal kontroller som krävs för att uppfylla detta tröskelvärde. Det är därför lämpligt att ge medlemsstaterna flexibilitet genom att tillåta ett undantag från detta krav. Ett sådant undantag bör dock inte leda till en ökning av risken för felaktiga utbetalningar. Därför bör varje minskning av antalet kontroller på plats i största möjliga utsträckning ersättas med alternativa kontroller.

| (21) | På grund av den möjlighet till flexibilitet som erbjudits medlemsstaterna under de senaste två åren när det gäller ökningen av kontrollnivåerna är det viktigt att återinföra den ursprungliga regeln som har en mycket avskräckande effekt samt att klargöra vilket år som bör beaktas vid fastställandet av ökningen av kontrollnivån i enlighet med artiklarna 35, 50.5 och 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 och artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013. Mot bakgrund av de eventuella ändringar som medlemsstaterna har genomfört i sina kontrollförfaranden till följd av att bristande efterlevnad upptäckts, anses det inte lämpligt att tillämpa korrigerande mekanismer när det gäller bristande efterlevnad som upptäckts i samband med kontrollerna avseende ansökningsåret 2019, utan det senaste året bör beaktas. Det är därför nödvändigt att ändra artiklarna 3, 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2021/725. |
| --- | --- |

(21)

På grund av den möjlighet till flexibilitet som erbjudits medlemsstaterna under de senaste två åren när det gäller ökningen av kontrollnivåerna är det viktigt att återinföra den ursprungliga regeln som har en mycket avskräckande effekt samt att klargöra vilket år som bör beaktas vid fastställandet av ökningen av kontrollnivån i enlighet med artiklarna 35, 50.5 och 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 och artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013. Mot bakgrund av de eventuella ändringar som medlemsstaterna har genomfört i sina kontrollförfaranden till följd av att bristande efterlevnad upptäckts, anses det inte lämpligt att tillämpa korrigerande mekanismer när det gäller bristande efterlevnad som upptäckts i samband med kontrollerna avseende ansökningsåret 2019, utan det senaste året bör beaktas. Det är därför nödvändigt att ändra artiklarna 3, 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2021/725.

| (22) | De undantag från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 som föreskrivs i denna förordning bör göra det möjligt för medlemsstaterna att undvika förseningar i kontrollåtgärderna och handläggningen av stödansökningar och därmed undvika förseningar i utbetalningarna till stödmottagare för år 2022. Det är dock absolut nödvändigt att dessa undantag inte förhindrar en sund ekonomisk förvaltning och kravet på en tillräcklig nivå av säkerhet. De medlemsstater som utnyttjar dessa undantag ansvarar därför för att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att för höga utbetalningar undviks och att indrivning av felaktigt utbetalda belopp inleds. Utnyttjande av dessa undantag bör dessutom omfattas av den förvaltningsförklaring som avses i artikel 7.3 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 för budgetåren 2022 och 2023. |
| --- | --- |

(22)

De undantag från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 som föreskrivs i denna förordning bör göra det möjligt för medlemsstaterna att undvika förseningar i kontrollåtgärderna och handläggningen av stödansökningar och därmed undvika förseningar i utbetalningarna till stödmottagare för år 2022. Det är dock absolut nödvändigt att dessa undantag inte förhindrar en sund ekonomisk förvaltning och kravet på en tillräcklig nivå av säkerhet. De medlemsstater som utnyttjar dessa undantag ansvarar därför för att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att för höga utbetalningar undviks och att indrivning av felaktigt utbetalda belopp inleds. Utnyttjande av dessa undantag bör dessutom omfattas av den förvaltningsförklaring som avses i artikel 7.3 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 för budgetåren 2022 och 2023.

| (23) | För att säkerställa ett smidigt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning och som är nödvändiga för att medlemsstaterna ska kunna organisera kontrollkampanjer samtidigt som de iakttar de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och tillämpas retroaktivt för att göra det möjligt för medlemsstaterna att genomföra de planerade ändringarna i början av respektive kontrollkampanj: Åtgärderna i kapitlen I och II samt kapitel III avsnitten 3 och 4 bör tillämpas från och med den 1 januari 2022, motsvarande ansökningsåret i det integrerade administrations- och kontrollsystemet eller kalenderåret för stödåtgärder för landsbygdsutveckling som inte är arealrelaterade och inte djurrelaterade samt åtgärder inom vinsektorn. Åtgärderna i kapitel III avsnitten 1 och 2 bör tillämpas från och med den 16 oktober 2021, motsvarande budgetåret, och åtgärderna i kapitel III avsnitt 5 bör tillämpas från och med den 1 augusti 2021, motsvarande biodlingsåret. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa ett smidigt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning och som är nödvändiga för att medlemsstaterna ska kunna organisera kontrollkampanjer samtidigt som de iakttar de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och tillämpas retroaktivt för att göra det möjligt för medlemsstaterna att genomföra de planerade ändringarna i början av respektive kontrollkampanj: Åtgärderna i kapitlen I och II samt kapitel III avsnitten 3 och 4 bör tillämpas från och med den 1 januari 2022, motsvarande ansökningsåret i det integrerade administrations- och kontrollsystemet eller kalenderåret för stödåtgärder för landsbygdsutveckling som inte är arealrelaterade och inte djurrelaterade samt åtgärder inom vinsektorn. Åtgärderna i kapitel III avsnitten 1 och 2 bör tillämpas från och med den 16 oktober 2021, motsvarande budgetåret, och åtgärderna i kapitel III avsnitt 5 bör tillämpas från och med den 1 augusti 2021, motsvarande biodlingsåret.

| (24) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna, kommittén för direktstöd, landsbygdsutvecklingskommittén och kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(24)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna, kommittén för direktstöd, landsbygdsutvecklingskommittén och kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

UNDANTAG FRÅN FÖRORDNING (EU) NR 809/2014

Artikel 1

Genom undantag från artiklarna, 24.4, 48.5, 49.1, 52.1, artikel 60.2 tredje stycket och artikel 71.3 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin, när det gäller kontroller som ska genomföras för ansökningsåret 2022 respektive kalenderåret 2022, besluta att helt ersätta de fysiska kontroller som ska genomföras enligt den förordningen, i synnerhet fältbesök och kontroller på plats, med tolkning av ortofoton (satellit- eller flygbilder) eller användning av ny teknik såsom geotaggade fotografier eller andra relevanta bevis, inbegripet styrkande handlingar som stödmottagaren lämnat på den behöriga myndighetens begäran, som kan möjliggöra slutgiltiga slutsatser på ett sätt som tillfredsställer den behöriga myndigheten.

Om besöken på platsen för insatsen eller investeringen i fråga som avses i artikel 48.5 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 inte kan ersättas med relevanta styrkande handlingar, ska medlemsstaterna utföra dessa besök efter det att slutbetalningen verkställts.

Artikel 2

Genom undantag från artiklarna 26.4 och 42.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna, om de på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra kontroller på plats inom den tidsram som krävs enligt de bestämmelserna, och de alternativa metoder som inbegriper användning av ny teknik inte kan ge nödvändiga belägg, besluta att utföra dessa kontroller avseende ansökningsåret 2022 respektive kalenderåret 2022 när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras.

Artikel 3

1.   Om medlemsstaterna på grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin inte kan utföra kontroller på plats under ansökningsåret 2022 respektive kalenderåret 2022 i enlighet med kraven i artiklarna 30–33, artikel 40a.1 första stycket c, artikel 40a.2 b, artikel 50.1 första stycket, artikel 52.2, artikel 60.2 tredje stycket samt artikel 68.1 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att tillämpa reglerna i punkterna 2–10 i den här artikeln.

2.   Genom undantag från artikel 30 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån under ansökningsåret 2022 vara minst

| a) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd inom ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning, |
| --- | --- |

a)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd inom ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning,

| b) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om omfördelningsstöd, |
| --- | --- |

b)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om omfördelningsstöd,

| c) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd till områden med naturliga begränsningar, |
| --- | --- |

c)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd till områden med naturliga begränsningar,

| d) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd till unga jordbrukare, |
| --- | --- |

d)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd till unga jordbrukare,

| e) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om arealrelaterat stöd inom ramen för frivilligt kopplat stöd, |
| --- | --- |

e)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om arealrelaterat stöd inom ramen för frivilligt kopplat stöd,

| f) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd inom ordningen för småbrukare, |
| --- | --- |

f)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd inom ordningen för småbrukare,

| g) | 10 % av de arealer som deklareras för produktion av hampa, |
| --- | --- |

g)

10 % av de arealer som deklareras för produktion av hampa,

| h) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om grödspecifikt stöd för bomull. |
| --- | --- |

h)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om grödspecifikt stöd för bomull.

Medlemsstater som redan har beslutat att sänka kontrollnivån för vissa ordningar till 3 % i enlighet med artikel 36 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får ytterligare sänka de procentsatser som anges för de ordningarna i denna punkt till 1 %. Medlemsstater som har infört ett system med förhandsgodkännande för odling av hampa i enlighet med artikel 36.6 i den förordningen får inte ytterligare minska kontrollnivån till under 10 %.

3.   Genom undantag från artikel 31 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån under ansökningsåret 2022 vara minst

| a) | 3 % av alla stödmottagare som måste bedriva jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, |
| --- | --- |

a)

3 % av alla stödmottagare som måste bedriva jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön,

| b) | 1 % av






  i) | alla stödmottagare som kommer i fråga för förgröningsstöd och som är undantagna från kraven på diversifiering av grödor och områden med ekologiskt fokus genom att de inte når upp till de trösklar som avses i artiklarna 44 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som inte berörs av den skyldighet som avses i artikel 45 i den förordningen, |
| --- | --- | --- |

b)

1 % av

i)

alla stödmottagare som kommer i fråga för förgröningsstöd och som är undantagna från kraven på diversifiering av grödor och områden med ekologiskt fokus genom att de inte når upp till de trösklar som avses i artiklarna 44 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som inte berörs av den skyldighet som avses i artikel 45 i den förordningen,

| ii) | eller, under de år då artikel 44 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (17) inte är tillämplig i en medlemsstat, de stödmottagare som kommer i fråga för förgröningsstöd och som är undantagna från kraven på diversifiering av grödor och områden med ekologiskt fokus genom att de inte uppfyller de trösklar som avses i artiklarna 44 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som inte berörs av de skyldigheter som avses i artikel 45.1 i den förordningen, |
| --- | --- |

ii)

eller, under de år då artikel 44 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (17) inte är tillämplig i en medlemsstat, de stödmottagare som kommer i fråga för förgröningsstöd och som är undantagna från kraven på diversifiering av grödor och områden med ekologiskt fokus genom att de inte uppfyller de trösklar som avses i artiklarna 44 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som inte berörs av de skyldigheter som avses i artikel 45.1 i den förordningen,

| c) | 3 % av alla stödmottagare som måste bedriva förgröningsmetoder och använda nationella eller regionala miljöcertifieringssystem i enlighet med artikel 43.3 b i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

c)

3 % av alla stödmottagare som måste bedriva förgröningsmetoder och använda nationella eller regionala miljöcertifieringssystem i enlighet med artikel 43.3 b i förordning (EU) nr 1307/2013.

Den kontrollnivå som avses i första stycket a ska samtidigt omfatta minst 3 % av alla stödmottagare som har arealer med permanent gräsmark som är miljömässigt känsliga i den mening som avses i rådets direktiv 92/43/EEG (18) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (19) och andra känsliga områden i den mening som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

4.   Genom undantag från artikel 32 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån under ansökningsåret 2022 vara minst

| a) | 3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, |
| --- | --- |

a)

3 % av alla stödmottagare som ansöker om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder,

| b) | 3 % av alla kollektiv som lämnar in ett kollektivt stödanspråk. |
| --- | --- |

b)

3 % av alla kollektiv som lämnar in ett kollektivt stödanspråk.

Vad gäller kontrollnivån i första stycket a ska kontrollnivån på 3 % uppnås på den enskilda åtgärdsnivån för de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 28 och 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (20).

5.   Genom undantag från artikel 33 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån under ansökningsåret 2022 vara minst 3 % av alla stödmottagare som ansöker om system för djurbidrag och omfatta minst 3 % av djuren.

6.   Genom undantag från artikel 40a.1 första stycket c första meningen i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska relevanta kontroller avseende stödvillkor, åtaganden och andra skyldigheter utföras för minst 3 % av de berörda stödmottagarna.

7.   Genom undantag från artikel 40a.2 b i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollerna av halten av tetrahydrokannabinol i odlad hampa utföras för minst 10 % av arealen.

8.   Genom undantag från artikel 50.1 första stycket och artikel 60.2 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån under kalenderåret 2022 vara minst 3 %.

9.   Genom undantag från artikel 52.2 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska kontrollnivån för kontroller i efterhand under kalenderåret 2022 vara minst 0,6 %.

10.   Genom undantag från artikel 68.1 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska den lägsta kontrollnivån avseende tvärvillkor under ansökningsåret 2022 vara 0,5 %.

KAPITEL II

UNDANTAG FRÅN DE SÄRSKILDA ÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR REGIONERNA I DE YTTERSTA RANDOMRÅDENA OCH PÅ DE MINDRE EGEISKA ÖARNA

AVSNITT 1

Undantag från genomförandeförordning (EU) nr 180/2014

Artikel 4

1.   Genom undantag från artikel 16.2 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 får medlemsstaterna, om de på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra fysiska kontroller i de yttersta randområdena i enlighet med reglerna i den bestämmelsen, under år 2022 besluta att anordna kontroller på plats i enlighet med reglerna i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De fysiska kontroller som genomförs i det berörda randområdet vid import, införsel, export och sändning av jordbruksprodukter ska omfatta ett representativt urval på minst 3 % av de licenser och intyg som visas upp i enlighet med artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014.

3.   Genom undantag från artikel 22 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 får medlemsstaterna, om de på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra kontroller på plats i de yttersta randområdena i enlighet med reglerna i den artikeln, under år 2022 besluta att anordna kontroller på plats i enlighet med reglerna i punkt 4 i den här artikeln.

4.   På grundval av en riskanalys som gjorts i enlighet med artikel 24.1 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska de behöriga myndigheterna genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 3 % av stödansökningarna. Urvalet ska också utgöra minst 3 % av de belopp som stödet avser för varje insats.

5.   Genom undantag från artiklarna 16.2 och 22 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 får medlemsstaterna, om de på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra kontroller på plats av särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena i enlighet med reglerna i de bestämmelserna för år 2022, besluta

| a) | att ersätta kontroller på plats med ny teknik, inbegripet geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, videokonferenser med stödmottagarna eller relevanta styrkande handlingar som kan fungera som stöd vid kontrollen av att åtgärderna har genomförts korrekt, |
| --- | --- |

a)

att ersätta kontroller på plats med ny teknik, inbegripet geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, videokonferenser med stödmottagarna eller relevanta styrkande handlingar som kan fungera som stöd vid kontrollen av att åtgärderna har genomförts korrekt,

| b) | att utföra dessa kontroller på plats när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras, också efter det att slutbetalningen verkställts. |
| --- | --- |

b)

att utföra dessa kontroller på plats när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras, också efter det att slutbetalningen verkställts.

AVSNITT 2

Undantag från genomförandeförordning (EU) nr 181/2014

Artikel 5

1.   Genom undantag från artikel 13.2 i genomförandeförordning (EU) nr 181/2014 får Grekland, om landet på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra fysiska kontroller i enlighet med reglerna i den bestämmelsen, under år 2022 besluta att anordna kontroller på plats i enlighet med reglerna i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De fysiska kontroller som genomförs på de mindre Egeiska öarna vid införsel av jordbruksprodukter ska omfatta ett representativt urval på minst 3 % av de licenser som visas upp i enlighet med artikel 7 i genomförandeförordning (EU) nr 181/2014. De fysiska kontroller som genomförs på de mindre Egeiska öarna vid export eller sändning som anges i avsnitt 3 i den förordningen ska omfatta ett representativt urval på minst 3 % av transaktionerna på grundval av de riskprofiler som Grekland utarbetat.

3.   Genom undantag från artikel 20 i genomförandeförordning (EU) nr 181/2014 får Grekland, om landet på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra kontroller på plats i enlighet med reglerna i den artikeln, under år 2022 besluta att anordna kontroller på plats i enlighet med reglerna i punkt 4 i den här artikeln.

4.   På grundval av en riskanalys i enlighet med artikel 22.1 i genomförandeförordning (EU) nr 181/2014 ska de behöriga myndigheterna genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 3 % av stödansökningarna för varje insats. Urvalet ska också utgöra minst 3 % av de belopp som stödet avser för varje insats.

5.   Genom undantag från artiklarna 13.2 och 20 i genomförandeförordning (EU) nr 181/2014 får Grekland, om landet på grund av de åtgärder som har införts för att hantera covid-19-pandemin inte har möjlighet att utföra kontroller på plats av särskilda åtgärder till förmån för de mindre Egeiska öarna i enlighet med reglerna i de bestämmelserna för år 2022, besluta

| a) | att ersätta kontroller på plats med ny teknik, inbegripet geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, videokonferenser med stödmottagarna eller relevanta styrkande handlingar som kan fungera som stöd vid kontrollen av att åtgärderna har genomförts korrekt, |
| --- | --- |

a)

att ersätta kontroller på plats med ny teknik, inbegripet geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, videokonferenser med stödmottagarna eller relevanta styrkande handlingar som kan fungera som stöd vid kontrollen av att åtgärderna har genomförts korrekt,

| b) | att utföra dessa kontroller på plats när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras, också efter det att slutbetalningen verkställts. |
| --- | --- |

b)

att utföra dessa kontroller på plats när som helst under året, förutsatt att villkoren för stödberättigande fortfarande kan kontrolleras, också efter det att slutbetalningen verkställts.

KAPITEL III

UNDANTAG FRÅN REGLERNA FÖR GENOMFÖRANDET AV DEN SAMLADE MARKNADSORDNINGEN

AVSNITT 1

Undantag från genomförandeförordning (EU) 2017/892

Artikel 6

1.   Genom undantag från artikel 24 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 ska kontroller på plats avseende erkännandekriterier inte tillämpas för år 2022.

2.   Genom undantag från artikel 27.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 ska de kontroller på plats som avses i artikel 27 i den förordningen under år 2022 avse ett urval motsvarande minst 10 % av det totala belopp för vilket stöd begärts för år 2021.

3.   Genom undantag från artikel 27.7 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 ska regeln om att insatser som äger rum på enskilda företag tillhörande medlemmar i producentorganisationer som ingår i det urval som avses i artikel 27.2 i den förordningen ska vara föremål för minst ett besök på platsen för insatsen för att kontrollera dess genomförande inte gälla för de kontroller på plats som utförts under år 2022.

4.   Genom undantag från artikel 29.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 får medlemsstaterna under år 2022 för alla återtagna produkter, oavsett avsedd användning, kontrollera en mindre procentandel än den som anges i den bestämmelsen, förutsatt att procentandelen inte omfattar mindre än 10 % av en producentorganisations berörda kvantiteter under regleringsåret.

5.   Genom undantag från artikel 30.3 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 ska under år 2022 varje kontroll omfatta ett stickprov som motsvarar minst 3 % av de kvantiteter som återtagits av producentorganisationen under regleringsåret 2021.

6.   Genom undantag från artiklarna artikel 27.2 och 27.7, artiklarna 29.2 och 30.3 samt artikel 32.1 och 32.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/892 får medlemsstaterna, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar medlemsstaterna från att utföra kontroller på plats i enlighet med de bestämmelserna, under år 2022 ersätta dessa kontroller med andra typer av kontroller som ska fastställas av medlemsstaterna, såsom geotaggade fotografier, datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna.

AVSNITT 2

Undantag från genomförandeförordning (EU) 2016/1150

Artikel 7

1.   Genom undantag från artiklarna 32.1 och 42.3 i genomförandeförordning (EU) 2016/1150 får medlemsstaterna, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar medlemsstaterna från att utföra kontroller på plats i enlighet med de bestämmelserna, under budgetåret 2022 ersätta sådana kontroller med andra typer av kontroller som ska fastställas av medlemsstaterna, såsom datumförsedda fotografier, datumförsedda rapporter från drönarövervakning, administrativa kontroller eller videokonferenser med stödmottagarna, för att garantera att reglerna för stödprogrammen inom vinsektorn efterlevs.

2.   Om medlemsstaterna på grund av de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindras från att utföra kontroller på plats i enlighet med artikel 43.3 i genomförandeförordning (EU) 2016/1150 under budgetåret 2022, ska sådana kontroller av insatser för grön skörd genom undantag från den bestämmelsen äga rum senast den 15 september 2022.

AVSNITT 3

Undantag från genomförandeförordning (EU) 2018/274

Artikel 8

1.   Genom undantag från artikel 27.3 i genomförandeförordning (EU) 2018/274 får medlemsstaterna, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar dem från att under perioden för druvskörden år 2022 samla in och bearbeta färska druvor enligt det antal prover som anges i del II i bilaga III till den förordningen, göra undantag från det antalet prover.

2.   Genom undantag från artikel 31.2 b i genomförandeförordning (EU) 2018/274 ska medlemsstaterna, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar dem från att utföra kontroller på plats under år 2022 i enlighet med den bestämmelsen, utföra sådana kontroller på minst 3 % av alla vinodlare som anges i vinodlingsregistret.

3.   Genom undantag från artikel 31.2 c i genomförandeförordning (EU) 2018/274 får medlemsstaterna under år 2022 tillfälligt ställa in systematiska kontroller på plats som utförs i områden som planterats med vinstockar som inte anges i någon företagsakt, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar dem från att utföra sådana kontroller.

AVSNITT 4

Undantag från genomförandeförordning (EU) nr 615/2014

Artikel 9

Genom undantag från artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 får medlemsstaterna, om de åtgärder som införts för att hantera covid-19-pandemin hindrar dem från att i god tid utföra kontrollerna på plats under kalenderåret 2022, besluta att delvis eller helt ersätta kontroller på plats med administrativa kontroller eller med användning av relevanta bevis, inbegripet geotaggade fotografier, videosamtal eller andra bevis i elektroniskt format.

AVSNITT 5

Undantag från genomförandeförordning (EU) 2015/1368

Artikel 10

Genom undantag från artikel 8.3 i genomförandeförordning (EU) 2015/1368 får medlemsstaterna under biodlingsåret 2022 besluta att avvika från tröskelvärdet på 5 % för kontroller på plats av de som ansöker om stöd inom ramen för medlemsstatens biodlingsprogram, förutsatt att de ersätter de planerade kontrollerna på plats med alternativa kontroller genom att begära fotografier, hålla videosamtal eller genom andra metoder som kan fungera som stöd vid kontrollen av att de åtgärder som ingår i biodlingsprogrammet har genomförts korrekt.

KAPITEL IV

ÄNDRINGAR AV GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/725

Artikel 11

Genomförandeförordning (EU) 2021/725 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Genom undantag från artikel 35 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 2–5 i denna artikel.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Genom undantag från artikel 35 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 2–5 i denna artikel.”

| b) | Punkt 10 ska ersättas med följande:

  ”10.   Genom undantag från artikel 50.5 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under kalenderåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 2–5 i denna artikel.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 10 ska ersättas med följande:

”10.   Genom undantag från artikel 50.5 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under kalenderåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 2–5 i denna artikel.”

| c) | Punkt 13 ska ersättas med följande:

  ”13.   Genom undantag från artikel 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivåerna som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 13 ska ersättas med följande:

”13.   Genom undantag från artikel 68.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivåerna som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021.”

| 2. | I artikel 5 ska punkt 6 ersättas med följande:

  ”6.   Genom undantag från artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 1–5 i denna artikel.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 5 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   Genom undantag från artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 1–5 i denna artikel.”

| 3. | I artikel 6 ska punkt 6 ersättas med följande:

  ”6.   Genom undantag från artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 får Grekland besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 1–5 i denna artikel.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 6 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   Genom undantag från artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 får Grekland besluta att inte tillämpa den ökning av kontrollnivån som skulle ha tillämpats under ansökningsåret 2021 för de stödordningar och stödåtgärder som avses i punkterna 1–5 i denna artikel.”

KAPITEL V

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 12

För de medlemsstater som tillämpar bestämmelserna enligt kapitlen I, II och III ska den förvaltningsförklaring som upprättas enligt artikel 7.3 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 för budgetåren 2022 och 2023 innefatta en bekräftelse på att för höga utbetalningar till stödmottagare har förhindrats och att indrivning av felaktigt utbetalda belopp har inletts, på grundval av kontroll av all nödvändig information.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Kapitlen I och II, kapitel III avsnitten 3 och 4 samt kapitel IV ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Kapitel III avsnitten 1 och 2 ska tillämpas från och med den 16 oktober 2021.

Kapitel III avsnitt 5 ska tillämpas från och med den 1 augusti 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  
  EUT L 78, 20.3.2013, s. 23.

2

(3)  
  EUT L 78, 20.3.2013, s. 41.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/532 av den 16 april 2020 om undantag för år 2020 från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) 2017/39, (EU) 2015/1368 och (EU) 2016/1240 vad gäller vissa administrativa kontroller och kontroller på plats som är tillämpliga inom den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 119, 17.4.2020, s. 3).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/725 av den 4 maj 2021 om undantag för år 2021 från genomförandeförordningarna (EU) nr 809/2014, (EU) nr 180/2014, (EU) nr 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr 615/2014 och (EU) 2015/1368 vad gäller vissa administrativa kontroller och kontroller på plats som är tillämpliga inom den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 155, 5.5.2021, s. 8).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 av den 20 februari 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 63, 4.3.2014, s. 13).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 181/2014 av den 20 februari 2014 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (EUT L 63, 4.3.2014, s. 53).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/892 av den 13 mars 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 138, 25.5.2017, s. 57).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1150 av den 15 april 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller de nationella stödprogrammen inom vinsektorn (EUT L 190, 15.7.2016, s. 23).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 av den 11 december 2017 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 60).

13

(14)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 av den 11 december 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information, komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller och sanktioner, ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 555/2008, (EG) nr 606/2009 och (EG) nr 607/2009 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/560 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 1).

14

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 615/2014 av den 6 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller arbetsprogram för stöd till sektorn för olivolja och bordsoliver (EUT L 168, 7.6.2014, s. 95).

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1368 av den 6 augusti 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller stöd till biodlingssektorn (EUT L 211, 8.8.2015, s. 9).

16

(17)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (EUT L 181, 20.6.2014, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

20

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1217

av den 14 juli 2022

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 vad gäller avdrag från fiskekvoter som tilldelats Spanien för 2021, 2022 och 2023

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105.4, och

av följande skäl:

| (1) | Under 2013 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 (2) som föreskriver avdrag från Spaniens makrillkvot för 2013 i Ices-sektion 8c, Ices-delområdena 9 och 10 samt unionens vatten i Cecaf-område 34.1.1 och från ansjoviskvoten i Ices-delområde 8 till följd av överfiske av makrillkvoten under 2009. |
| --- | --- |

(1)

Under 2013 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 (2) som föreskriver avdrag från Spaniens makrillkvot för 2013 i Ices-sektion 8c, Ices-delområdena 9 och 10 samt unionens vatten i Cecaf-område 34.1.1 och från ansjoviskvoten i Ices-delområde 8 till följd av överfiske av makrillkvoten under 2009.

| (2) | Spanien fiskade 3 400 ton mindre än den berörda makrillkvoten under 2021 och utövade således ett lägre fisketryck på beståndet jämfört med den maximala fångstmängd som var tillåten genom de fiskemöjligheter som tilldelats för det året. Spanien har begärt att dessa outnyttjade kvantiteter ska beaktas för avdragen för 2021 och således att de avdrag som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 för 2022 och 2023 ska minskas. De avdragskvantiteter för 2021, 2022 och 2023 som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 bör därför anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Spanien fiskade 3 400 ton mindre än den berörda makrillkvoten under 2021 och utövade således ett lägre fisketryck på beståndet jämfört med den maximala fångstmängd som var tillåten genom de fiskemöjligheter som tilldelats för det året. Spanien har begärt att dessa outnyttjade kvantiteter ska beaktas för avdragen för 2021 och således att de avdrag som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 för 2022 och 2023 ska minskas. De avdragskvantiteter för 2021, 2022 och 2023 som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 bör därför anpassas i enlighet med detta.

| (3) | Genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 av den 5 mars 2013 om avdrag från vissa fiskekvoter som tilldelats Spanien för 2013 och efterföljande år till följd av överfiske av en viss makrillkvot under 2009 (EUT L 62, 6.3.2013, s. 1).

2

---

BILAGA

| Bestånd | Ursprunglig kvot 2009 | Anpassad kvot 2009 | Fastställda fångster 2009 | Skillnad kvot–fångster (överfiske) | Avdrag 2013 | Avdrag 2014 | Avdrag 2015 | Avdrag 2016 | Avdrag 2017 | Avdrag 2018 | Avdrag 2019 | Avdrag 2020 | Avdrag 2021 | Avdrag 2022 | Avdrag 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | -65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Bestånd

Ursprunglig kvot 2009

Anpassad kvot 2009

Fastställda fångster 2009

Skillnad kvot–fångster (överfiske)

Avdrag 2013

Avdrag 2014

Avdrag 2015

Avdrag 2016

Avdrag 2017

Avdrag 2018

Avdrag 2019

Avdrag 2020

Avdrag 2021

Avdrag 2022

Avdrag 2023

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

-65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  För ansjovis ska årtalet förstås som den fiskeperiod som inleds det året.”

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1218

av den 14 juli 2022

om ändring av vissa bilagor till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 31.3 och 36.4, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2016/429 fastställs sjukdomsspecifika bestämmelser för de sjukdomar som förtecknas i enlighet med artikel 5.1 i samma förordning samt hur dessa bestämmelser ska tillämpas på olika kategorier av förtecknade sjukdomar. I förordning (EU) 2016/429 föreskrivs att medlemsstaterna ska upprätta obligatoriska program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b i samma förordning och valbara program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 c i samma förordning, samt att sådana program ska godkännas av kommissionen. I förordningen föreskrivs också att kommissionen ska godkänna eller återkalla sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b och c i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2016/429 fastställs sjukdomsspecifika bestämmelser för de sjukdomar som förtecknas i enlighet med artikel 5.1 i samma förordning samt hur dessa bestämmelser ska tillämpas på olika kategorier av förtecknade sjukdomar. I förordning (EU) 2016/429 föreskrivs att medlemsstaterna ska upprätta obligatoriska program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b i samma förordning och valbara program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 c i samma förordning, samt att sådana program ska godkännas av kommissionen. I förordningen föreskrivs också att kommissionen ska godkänna eller återkalla sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b och c i samma förordning.

| (2) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller kriterier för beviljande, upprätthållande, tillfälligt upphävande och återkallande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri, samt krav för godkännande av obligatoriska eller valbara utrotningsprogram för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller kriterier för beviljande, upprätthållande, tillfälligt upphävande och återkallande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri, samt krav för godkännande av obligatoriska eller valbara utrotningsprogram för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri.

| (3) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för de förtecknade djursjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 när det gäller sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande med avseende på vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri samt godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar. I bilagorna till genomförandeförordningen förtecknas särskilt medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med sjukdomsfri status samt befintliga utrotningsprogram som har godkänts. Den föränderliga epidemiologiska situationen vad gäller vissa sjukdomar gör det nödvändigt att förteckna nya sjukdomsfria medlemsstater eller zoner däri och att godkänna vissa utrotningsprogram som lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för de förtecknade djursjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 när det gäller sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande med avseende på vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri samt godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar. I bilagorna till genomförandeförordningen förtecknas särskilt medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med sjukdomsfri status samt befintliga utrotningsprogram som har godkänts. Den föränderliga epidemiologiska situationen vad gäller vissa sjukdomar gör det nödvändigt att förteckna nya sjukdomsfria medlemsstater eller zoner däri och att godkänna vissa utrotningsprogram som lämnats in till kommissionen.

| (4) | För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, infektion med Mycobacterium tuberculosis-komplexet (Mycobacterium bovis, M. caprae och M. tuberculosis) (MTB-komplexet), enzootisk bovin leukos (EBL), infektion med bovin virusdiarré (BVD) och infektion med blåtungevirus (serotyperna 1–24) (BTV), har flera medlemsstater nyligen ansökt hos kommissionen om godkännande av sjukdomsfri status eller utrotningsprogram för hela eller delar av deras territorium. |
| --- | --- |

(4)

För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, infektion med Mycobacterium tuberculosis-komplexet (Mycobacterium bovis, M. caprae och M. tuberculosis) (MTB-komplexet), enzootisk bovin leukos (EBL), infektion med bovin virusdiarré (BVD) och infektion med blåtungevirus (serotyperna 1–24) (BTV), har flera medlemsstater nyligen ansökt hos kommissionen om godkännande av sjukdomsfri status eller utrotningsprogram för hela eller delar av deras territorium.

| (5) | För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos nötkreatur har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinsen Vibo Valentia i regionen Kalabrien och i provinsen Teramo i regionen Abruzzo. Dessa zoner bör därför förtecknas som fria från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos nötkreatur i del I kapitel 1 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(5)

För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos nötkreatur har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinsen Vibo Valentia i regionen Kalabrien och i provinsen Teramo i regionen Abruzzo. Dessa zoner bör därför förtecknas som fria från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos nötkreatur i del I kapitel 1 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/620.

| (6) | För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos får och getter har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinsen Lecce i regionen Apulien. Denna zon bör därför förtecknas som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos får och getter i del I kapitel 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(6)

För infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos får och getter har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinsen Lecce i regionen Apulien. Denna zon bör därför förtecknas som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos får och getter i del I kapitel 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/620.

| (7) | För infektion med MTB-komplexet har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med MTB-komplexet som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinserna L'Aquila, Chieti och Teramo i regionen Abruzzo, i provinsen Latina i regionen Lazio, i provinserna Bari och Taranto i regionen Apulien och i provinsen Nuoro i regionen Sardinien. Dessa zoner bör därför förtecknas som fria från infektion med MTB-komplexet i del I i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(7)

För infektion med MTB-komplexet har Italien lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med MTB-komplexet som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda i provinserna L'Aquila, Chieti och Teramo i regionen Abruzzo, i provinsen Latina i regionen Lazio, i provinserna Bari och Taranto i regionen Apulien och i provinsen Nuoro i regionen Sardinien. Dessa zoner bör därför förtecknas som fria från infektion med MTB-komplexet i del I i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/620.

| (8) | För infektion med enzootisk bovin leukos har Kroatien lämnat in en ansökan till kommissionen om att få ett utrotningsprogram godkänt för sitt territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för godkännande av utrotningsprogram för enzootisk bovin leukos. Därför bör denna medlemsstat förtecknas i del II i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat med ett godkänt program för utrotning av enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(8)

För infektion med enzootisk bovin leukos har Kroatien lämnat in en ansökan till kommissionen om att få ett utrotningsprogram godkänt för sitt territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för godkännande av utrotningsprogram för enzootisk bovin leukos. Därför bör denna medlemsstat förtecknas i del II i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat med ett godkänt program för utrotning av enzootisk bovin leukos.

| (9) | För infektion med bovin virusdiarré har Danmark och Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda för Danmarks hela territorium och Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu respektive Fulda i Tyskland. Därför bör den medlemsstaten och de zonerna förtecknas i del I i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat och zoner med sjukdomsfri status vad gäller infektion med bovin virusdiarré. |
| --- | --- |

(9)

För infektion med bovin virusdiarré har Danmark och Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda för Danmarks hela territorium och Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu respektive Fulda i Tyskland. Därför bör den medlemsstaten och de zonerna förtecknas i del I i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat och zoner med sjukdomsfri status vad gäller infektion med bovin virusdiarré.

| (10) | För infektion med bovin virusdiarré har Irland lämnat in en ansökan till kommissionen om att få ett utrotningsprogram godkänt för sitt territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för godkännande av utrotningsprogram för infektion med bovin virusdiarré. Därför bör denna medlemsstat förtecknas i del II i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat med ett godkänt program för utrotning av infektion med bovin virusdiarré. |
| --- | --- |

(10)

För infektion med bovin virusdiarré har Irland lämnat in en ansökan till kommissionen om att få ett utrotningsprogram godkänt för sitt territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för godkännande av utrotningsprogram för infektion med bovin virusdiarré. Därför bör denna medlemsstat förtecknas i del II i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som en medlemsstat med ett godkänt program för utrotning av infektion med bovin virusdiarré.

| (11) | Vad gäller infektion med blåtungevirus har Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att villkoren för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus är uppfyllda för Baden-Württembergs, Hessens och Nordrhein-Westfalens hela territorium. Enligt kommissionens bedömning har dessa ansökningar visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus. Därför bör dessa zoner förtecknas i del I i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som zoner med sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller infektion med blåtungevirus har Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att villkoren för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus är uppfyllda för Baden-Württembergs, Hessens och Nordrhein-Westfalens hela territorium. Enligt kommissionens bedömning har dessa ansökningar visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus. Därför bör dessa zoner förtecknas i del I i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som zoner med sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus.

| (12) | Bilagorna I, II, IV, VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Bilagorna I, II, IV, VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II, IV, VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status för vissa förtecknade sjukdomar och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 av den 15 april 2021 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller godkännande av sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande för vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 131, 16.4.2021, s. 78).

3

---

BILAGA

Bilagorna I, II, IV, VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Del I ska ändras på följande sätt:






  i) | I kapitel 1 ska posten för Italien ersättas med följande:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Italien | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Del I ska ändras på följande sätt:

i)

I kapitel 1 ska posten för Italien ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

”Italien

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii) | Kapitel 2 ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL 2


  Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis i får- och getpopulationer







  Medlemsstat  ((*)) | Territorium |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Hela territoriet |
| Tjeckien | Hela territoriet |
| Danmark | Hela territoriet |
| Tyskland | Hela territoriet |
| Estland | Hela territoriet |
| Irland | Hela territoriet |
| Spanien | Hela territoriet |
| Frankrike | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Italien | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Cypern | Hela territoriet |
| Lettland | Hela territoriet |
| Litauen | Hela territoriet |
| Luxemburg | Hela territoriet |
| Ungern | Hela territoriet |
| Nederländerna | Hela territoriet |
| Österrike | Hela territoriet |
| Polen | Hela territoriet |
| Portugal | Região Autónoma dos Açores |
| Rumänien | Hela territoriet |
| Slovenien | Hela territoriet |
| Slovakien | Hela territoriet |
| Finland | Hela territoriet |
| Sverige | Hela territoriet |
| Förenade kungariket (Nordirland) | Nordirland |

ii)

Kapitel 2 ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL 2

Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis i får- och getpopulationer

Medlemsstat  ((*))

Territorium

Belgien

Hela territoriet

Tjeckien

Hela territoriet

Danmark

Hela territoriet

Tyskland

Hela territoriet

Estland

Hela territoriet

Irland

Hela territoriet

Spanien

Hela territoriet

Frankrike

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Italien

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Cypern

Hela territoriet

Lettland

Hela territoriet

Litauen

Hela territoriet

Luxemburg

Hela territoriet

Ungern

Hela territoriet

Nederländerna

Hela territoriet

Österrike

Hela territoriet

Polen

Hela territoriet

Portugal

Região Autónoma dos Açores

Rumänien

Hela territoriet

Slovenien

Hela territoriet

Slovakien

Hela territoriet

Finland

Hela territoriet

Sverige

Hela territoriet

Förenade kungariket (Nordirland)

Nordirland

| b) | Del II ska ändras på följande sätt:






  i) | I kapitel 1 ska posten för Italien ersättas med följande:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Italien | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

b)

Del II ska ändras på följande sätt:

i)

I kapitel 1 ska posten för Italien ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

”Italien

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii) | I kapitel 2 ska posten för Italien ersättas med följande:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- |
| ”Italien | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

ii)

I kapitel 2 ska posten för Italien ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

”Italien

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Del I ska ersättas med följande:

  ”DEL I

  Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller MTB-komplexet







  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Hela territoriet |
| Tjeckien | Hela territoriet |
| Danmark | Hela territoriet |
| Tyskland | Hela territoriet |
| Estland | Hela territoriet |
| Spanien | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Frankrike | Hela territoriet |
| Italien | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Lettland | Hela territoriet |
| Litauen | Hela territoriet |
| Luxemburg | Hela territoriet |
| Ungern | Hela territoriet |
| Nederländerna | Hela territoriet |
| Österrike | Hela territoriet |
| Polen | Hela territoriet |
| Portugal | Região Algarve: alla distritos
  Região Autónoma dos Açores utom Ilha São Miguel |
| Slovenien | Hela territoriet |
| Slovakien | Hela territoriet |
| Finland | Hela territoriet |
| Sverige | Hela territoriet” |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Del I ska ersättas med följande:

”DEL I

Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller MTB-komplexet

Medlemsstat

Territorium

Belgien

Hela territoriet

Tjeckien

Hela territoriet

Danmark

Hela territoriet

Tyskland

Hela territoriet

Estland

Hela territoriet

Spanien

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Frankrike

Hela territoriet

Italien

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Lettland

Hela territoriet

Litauen

Hela territoriet

Luxemburg

Hela territoriet

Ungern

Hela territoriet

Nederländerna

Hela territoriet

Österrike

Hela territoriet

Polen

Hela territoriet

Portugal

Região Algarve: alla distritos

Região Autónoma dos Açores utom Ilha São Miguel

Slovenien

Hela territoriet

Slovakien

Hela territoriet

Finland

Hela territoriet

Sverige

Hela territoriet”

| b) | Del II ska ersättas med följande:

  ”DEL II

  Medlemsstater eller zoner däri med ett godkänt program för utrotning av infektion med MTB-komplexet







  Medlemsstat  ((*)) | Territorium |
| --- | --- | --- |
| Bulgarien | Hela territoriet |
| Kroatien | Hela territoriet |
| Cypern | Hela territoriet |
| Grekland | Hela territoriet |
| Irland | Hela territoriet |
| Italien | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Hela territoriet |
| Portugal | Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Rumänien | Hela territoriet |
| Spanien | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra,
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Förenade kungariket (Nordirland) | Nordirland |

b)

Del II ska ersättas med följande:

”DEL II

Medlemsstater eller zoner däri med ett godkänt program för utrotning av infektion med MTB-komplexet

Medlemsstat  ((*))

Territorium

Bulgarien

Hela territoriet

Kroatien

Hela territoriet

Cypern

Hela territoriet

Grekland

Hela territoriet

Irland

Hela territoriet

Italien

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Hela territoriet

Portugal

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Rumänien

Hela territoriet

Spanien

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra,

Comunidad Autónoma de Valencia

Förenade kungariket (Nordirland)

Nordirland

| 3. | I bilaga IV ska del II ersättas med följande:

  ”DEL II

  Medlemsstater eller zoner däri med ett godkänt program för utrotning av enzootisk bovin leukos








  Medlemsstat | Territorium | Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Hela territoriet | 18 juli 2022” |

3.

I bilaga IV ska del II ersättas med följande:

”DEL II

Medlemsstater eller zoner däri med ett godkänt program för utrotning av enzootisk bovin leukos

Medlemsstat

Territorium

Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689

Kroatien

Hela territoriet

18 juli 2022”

| 4. | I bilaga VII ska delarna I och II ersättas med följande:

  ”DEL I

  Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré







  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- |
| Österrike | Hela territoriet |
| Danmark | Hela territoriet |
| Finland | Hela territoriet |
| Tyskland | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Sverige | Hela territoriet |

4.

I bilaga VII ska delarna I och II ersättas med följande:

”DEL I

Medlemsstater eller zoner däri med sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré

Medlemsstat

Territorium

Österrike

Hela territoriet

Danmark

Hela territoriet

Finland

Hela territoriet

Tyskland

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Sverige

Hela territoriet

DEL II

Medlemsstater eller zoner däri med ett godkänt program för utrotning av bovin virusdiarré

| Medlemsstat | Territorium | Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | Bundesland Bayern: | Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau |

Medlemsstat

Territorium

Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689

Tyskland

Bundesland Bayern:

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau

| | Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Följande städer och Landkreis i Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

21 februari 2022

Irland

Hela territoriet

18 juli 2022”

| 5. | I del 1 i bilaga VIII ska posten för Tyskland ersättas med följande:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- |
| ”Tyskland | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen” |

5.

I del 1 i bilaga VIII ska posten för Tyskland ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

”Tyskland

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen”

---

((*))  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av den här bilagan omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.”

((*))  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av den här bilagan omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.”

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1219

av den 14 juli 2022

om ändring av bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till intyg för införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 7.2 a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (2), särskilt artiklarna 238.3 och 239.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (3), särskilt artikel 90 första stycket a och b samt artikel 126.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) fastställs bestämmelser om de djurhälsointyg som föreskrivs i förordning (EU) 2016/429, de officiella intyg som föreskrivs i förordning (EU) 2017/625 och de kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg som grundas på dessa förordningar, vilka krävs för införsel till unionen av vissa sändningar av djur och varor (nedan tillsammans kallade intygen). I bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs bland annat förlagor till intyg för införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) fastställs bestämmelser om de djurhälsointyg som föreskrivs i förordning (EU) 2016/429, de officiella intyg som föreskrivs i förordning (EU) 2017/625 och de kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg som grundas på dessa förordningar, vilka krävs för införsel till unionen av vissa sändningar av djur och varor (nedan tillsammans kallade intygen). I bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs bland annat förlagor till intyg för införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter.

| (2) | I kapitel 50 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av icke lagringståliga sammansatta produkter och lagringståliga sammansatta produkter som innehåller köttprodukter (oavsett mängd), utom gelatin, kollagen och högförädlade produkter, och som är avsedda att användas som livsmedel (förlaga COMP). I kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till djurhälsointyg för transitering genom unionen till ett tredjeland, antingen direkt eller efter lagring i unionen, av icke lagringståliga sammansatta produkter och lagringståliga sammansatta produkter som innehåller köttprodukter (oavsett mängd) och som är avsedda att användas som livsmedel (förlaga TRANSIT-COMP). Båda dessa förlagor innehåller ett särskilt djurhälsointyg för mjölkprodukter som ingår i sammansatta produkter. Kraven på värmebehandling i dessa delar av intygen bör överensstämma med de behandlingar som fastställs i bilaga XXVII till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (5). Dessutom bör kravet att ange produktionsdatum för de mjölkprodukter och råmjölksbaserade produkter som ingår i de sammansatta produkterna utgå, eftersom det inte behövs när beskrivningen i fotnot 2 omfattar alla beståndsdelar av animaliskt ursprung. Vissa fotnoter i anmärkningarna till del II till dessa förlagor bör också kompletteras och förtydligas. Det är därför nödvändigt att ändra kapitlen 50 och 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel 50 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av icke lagringståliga sammansatta produkter och lagringståliga sammansatta produkter som innehåller köttprodukter (oavsett mängd), utom gelatin, kollagen och högförädlade produkter, och som är avsedda att användas som livsmedel (förlaga COMP). I kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till djurhälsointyg för transitering genom unionen till ett tredjeland, antingen direkt eller efter lagring i unionen, av icke lagringståliga sammansatta produkter och lagringståliga sammansatta produkter som innehåller köttprodukter (oavsett mängd) och som är avsedda att användas som livsmedel (förlaga TRANSIT-COMP). Båda dessa förlagor innehåller ett särskilt djurhälsointyg för mjölkprodukter som ingår i sammansatta produkter. Kraven på värmebehandling i dessa delar av intygen bör överensstämma med de behandlingar som fastställs i bilaga XXVII till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (5). Dessutom bör kravet att ange produktionsdatum för de mjölkprodukter och råmjölksbaserade produkter som ingår i de sammansatta produkterna utgå, eftersom det inte behövs när beskrivningen i fotnot 2 omfattar alla beståndsdelar av animaliskt ursprung. Vissa fotnoter i anmärkningarna till del II till dessa förlagor bör också kompletteras och förtydligas. Det är därför nödvändigt att ändra kapitlen 50 och 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 i enlighet med detta.

| (3) | Kravet i kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 att ange godkännandenummer för ursprungsanläggningen för de mjölkprodukter som ingår i de sammansatta produkter som transiteras genom unionen bör utgå, eftersom unionen inte är slutdestination för dessa sammansatta produkter. Det är därför nödvändigt att ändra kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Kravet i kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 att ange godkännandenummer för ursprungsanläggningen för de mjölkprodukter som ingår i de sammansatta produkter som transiteras genom unionen bör utgå, eftersom unionen inte är slutdestination för dessa sammansatta produkter. Det är därför nödvändigt att ändra kapitel 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 i enlighet med detta.

| (4) | Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att undvika störningar i handeln när det gäller införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter bör det under en övergångsperiod fortsatt vara tillåtet att på vissa villkor använda intyg som utfärdats i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/2235, i deras lydelse före de ändringar som införs genom den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

För att undvika störningar i handeln när det gäller införsel till och transitering genom unionen av sändningar av vissa sammansatta produkter bör det under en övergångsperiod fortsatt vara tillåtet att på vissa villkor använda intyg som utfärdats i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/2235, i deras lydelse före de ändringar som införs genom den här förordningen.

| (6) | Eftersom genomförandeförordning (EU) 2020/2235 tillämpas från och med den 21 april 2021 bör de ändringar som ska göras i den genomförandeförordningen genom den här förordningen av rättssäkerhetsskäl träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom genomförandeförordning (EU) 2020/2235 tillämpas från och med den 21 april 2021 bör de ändringar som ska göras i den genomförandeförordningen genom den här förordningen av rättssäkerhetsskäl träda i kraft så snart som möjligt.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Under en övergångsperiod till och med den 15 april 2023 ska sändningar av vissa sammansatta produkter som åtföljs av relevanta intyg som utfärdats i enlighet med förlagorna i kapitlen 50 och 52 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235, i deras lydelse före de ändringar som införs i den genomförandeförordningen genom den här förordningen, även fortsättningsvis få föras in till och transiteras genom unionen förutsatt att intyget utfärdades senast den 15 januari 2023.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 av den 16 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 vad gäller förlagor till djurhälsointyg, förlagor till officiella intyg och förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg för införsel till unionen och förflyttningar inom unionen av sändningar av vissa kategorier av djur och varor samt officiellt intygande avseende sådana intyg, och om upphävande av förordning (EG) nr 599/2004, genomförandeförordningarna (EU) nr 636/2014 och (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EG och besluten 2000/572/EG, 2003/779/EG och 2007/240/EG (EUT L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

5

---

BILAGA

Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Kapitel 50 ska ersättas med följande:

  ”KAPITEL 50

  FÖRLAGA TILL KOMBINERAT DJURHÄLSOINTYG/OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV ICKE LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER OCH LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER SOM INNEHÅLLER KÖTTPRODUKTER (OAVSETT MÄNGD), UTOM GELATIN, KOLLAGEN OCH HÖGFÖRÄDLADE PRODUKTER, OCH SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA COMP)

































































  ” |
| --- | --- |

(1)

Kapitel 50 ska ersättas med följande:

”KAPITEL 50

FÖRLAGA TILL KOMBINERAT DJURHÄLSOINTYG/OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV ICKE LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER OCH LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER SOM INNEHÅLLER KÖTTPRODUKTER (OAVSETT MÄNGD), UTOM GELATIN, KOLLAGEN OCH HÖGFÖRÄDLADE PRODUKTER, OCH SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA COMP)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  ”

| (2) | Kapitel 52 ska ersättas med följande:

  ”KAPITEL 52

  FÖRLAGA TILL DJURHÄLSOINTYG FÖR TRANSITERING GENOM UNIONEN TILL ETT TREDJELAND, ANTINGEN DIREKT ELLER EFTER LAGRING I UNIONEN, AV ICKE LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER OCH LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER SOM INNEHÅLLER KÖTTPRODUKTER (OAVSETT MÄNGD) OCH SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA TRANSIT-COMP)








































  ” |
| --- | --- |

(2)

Kapitel 52 ska ersättas med följande:

”KAPITEL 52

FÖRLAGA TILL DJURHÄLSOINTYG FÖR TRANSITERING GENOM UNIONEN TILL ETT TREDJELAND, ANTINGEN DIREKT ELLER EFTER LAGRING I UNIONEN, AV ICKE LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER OCH LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER SOM INNEHÅLLER KÖTTPRODUKTER (OAVSETT MÄNGD) OCH SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA TRANSIT-COMP)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  ”

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/98

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1220

av den 14 juli 2022

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller det format som ska användas av filialer till företag i tredjeländer och behöriga myndigheter för att rapportera den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i det direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 41.6, och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att säkerställa att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och de berörda behöriga myndigheterna får all information som krävs för att övervaka filialer till företag i tredjeländer och att sådan information behandlas på ett effektivt och snabbt sätt. Den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i direktiv 2014/65/EU bör därför lämnas på ett språk som är brukligt i internationella finanskretsar. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att säkerställa att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och de berörda behöriga myndigheterna får all information som krävs för att övervaka filialer till företag i tredjeländer och att sådan information behandlas på ett effektivt och snabbt sätt. Den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i direktiv 2014/65/EU bör därför lämnas på ett språk som är brukligt i internationella finanskretsar.

| (2) | Enligt artikel 39.2 i direktiv 2014/65/EU ska filialer till företag i tredjeländer som avser att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet på en medlemsstats territorium först erhålla en auktorisation från den behöriga myndigheten i den medlemsstaten. Sådana filialer får inte tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet i andra medlemsstater än den medlemsstat där de auktoriserats. Europeiska kommissionen kan dock anta ett beslut om likvärdighet i enlighet med artikel 47.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (2) där det fastställs att den rättsliga och tillsynsmässiga ramen i det tredjelandet med avseende på värdepappersföretag är likvärdig med den som gäller i unionen. I ett sådant fall fortsätter den behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialerna är etablerade att utöva tillsyn över de auktoriserade filialer till värdepappersföretag som omfattas av ett sådant beslut om likvärdighet, oavsett om de tillhandahåller gränsöverskridande tjänster eller bedriver gränsöverskridande verksamhet. Det är därför nödvändigt att säkerställa att formatet för rapportering av den information som avses i artikel 41.3 i direktiv 2014/65/EU också är lämpligt för rapportering av sådana gränsöverskridande tjänster och verksamheter hos dessa filialer. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 39.2 i direktiv 2014/65/EU ska filialer till företag i tredjeländer som avser att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet på en medlemsstats territorium först erhålla en auktorisation från den behöriga myndigheten i den medlemsstaten. Sådana filialer får inte tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet i andra medlemsstater än den medlemsstat där de auktoriserats. Europeiska kommissionen kan dock anta ett beslut om likvärdighet i enlighet med artikel 47.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (2) där det fastställs att den rättsliga och tillsynsmässiga ramen i det tredjelandet med avseende på värdepappersföretag är likvärdig med den som gäller i unionen. I ett sådant fall fortsätter den behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialerna är etablerade att utöva tillsyn över de auktoriserade filialer till värdepappersföretag som omfattas av ett sådant beslut om likvärdighet, oavsett om de tillhandahåller gränsöverskridande tjänster eller bedriver gränsöverskridande verksamhet. Det är därför nödvändigt att säkerställa att formatet för rapportering av den information som avses i artikel 41.3 i direktiv 2014/65/EU också är lämpligt för rapportering av sådana gränsöverskridande tjänster och verksamheter hos dessa filialer.

| (3) | Enligt artikel 41.3 i direktiv 2014/65/EU ska filialer till företag i tredjeländer som har auktoriserats i enlighet med artikel 41.1 i det direktivet årligen rapportera den information som anges i artikel 41.3 till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där auktorisationen beviljades. För att harmonisera inte bara formatet utan även tidpunkten för rapporteringen är det nödvändigt att fastställa en tidsram för när informationen ska lämnas till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 41.3 i direktiv 2014/65/EU ska filialer till företag i tredjeländer som har auktoriserats i enlighet med artikel 41.1 i det direktivet årligen rapportera den information som anges i artikel 41.3 till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där auktorisationen beviljades. För att harmonisera inte bara formatet utan även tidpunkten för rapporteringen är det nödvändigt att fastställa en tidsram för när informationen ska lämnas till de behöriga myndigheterna.

| (4) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Esma har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Esma har överlämnat till kommissionen.

| (5) | Esma har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning bygger på, analyserat möjliga kostnader och fördelar och begärt in råd från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3). |
| --- | --- |

(5)

Esma har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning bygger på, analyserat möjliga kostnader och fördelar och begärt in råd från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Format för information som filialer till företag i tredjeländer årligen ska rapportera till behöriga myndigheter

1.   En filial till ett företag i tredjeland som auktoriserats i enlighet med artikel 41.1 i direktiv 2014/65/EU ska använda det format som anges i bilaga I för att rapportera den information som avses i artikel 41.3 i det direktivet. Om företaget i tredjeland omfattas av ett beslut om likvärdighet enligt vad som avses i artikel 47.1 i förordning (EU) nr 600/2014 ska dock filialen till ett sådant företag i tredjeland använda det format som anges i bilaga II för tjänster och verksamhet som omfattas av ett sådant beslut om likvärdighet.

2.   Den information som avses i punkt 1 ska lämnas på ett språk som är brukligt i internationella finanskretsar.

3.   Den information som avses i punkt 1 ska lämnas senast den 30 april varje år och omfatta perioden från och med den 1 januari till och med den 31 december föregående kalenderår. Den information som lämnas ska vara exakt per den 31 december föregående år.

Artikel 2

Format för information som behöriga myndigheter på begäran ska rapportera till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Vid tillämpning av artikel 41.4 i direktiv 2014/65/EU ska de behöriga myndigheterna rapportera följande fält i bilagorna I och II till Esma:

| 1. | Rapporteringsperiod: 1a och 1b och, i tillämpliga fall, 19a och 19b. |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod: 1a och 1b och, i tillämpliga fall, 19a och 19b.

| 2. | Namn på företaget i tredjeland och filialen: 2 a och 2d och, i tillämpliga fall, 20 a och 20d. |
| --- | --- |

2.

Namn på företaget i tredjeland och filialen: 2 a och 2d och, i tillämpliga fall, 20 a och 20d.

| 3. | Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som filialen tillhandahåller: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3g och 3h och, i tillämpliga fall, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21g och 21h. |
| --- | --- |

3.

Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som filialen tillhandahåller: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3g och 3h och, i tillämpliga fall, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21g och 21h.

| 4. | Antal kunder och motparter och antal anställda vid filialen: 4a, 4b, 4c, 4d och, i tillämpliga fall, 22a, 22b och 22c. |
| --- | --- |

4.

Antal kunder och motparter och antal anställda vid filialen: 4a, 4b, 4c, 4d och, i tillämpliga fall, 22a, 22b och 22c.

| 5. | Omsättning och sammanlagt värde av filialens tillgångar: 5a, 5b, 5c och, i tillämpliga fall, 23a, 23b och 23c. |
| --- | --- |

5.

Omsättning och sammanlagt värde av filialens tillgångar: 5a, 5b, 5c och, i tillämpliga fall, 23a, 23b och 23c.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

BILAGA I

Format för inlämning av den information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i direktiv 2014/65/EU (1)

| # | Fält | Delfält |
| --- | --- | --- |
| 1a | Rapporteringsperiod | Startdatum för rapporteringen för kalenderåret
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 1b | Slutdatum för rapporteringen för kalenderåret
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 2a | Namn och kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive uppgifter för filialen, för ansvarig informationslämnare och för de myndigheter i tredjelandet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. | Filialens fullständiga firmanamn och identifieringskod för juridiska personer (LEI). |
| 2b | Filialens adress.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 2c | Kontaktuppgifter för filialen, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats. |
| 2d | Tredjelandsföretagets fullständiga juridiska namn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 2e | Tredjelandsföretagets huvudkontors adress.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 2f | Kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats. |
| 2g | Land där tredjelandsföretaget har sitt huvudkontor.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 2h | Namn, adress och land för den myndighet i det tredje landet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. Om flera myndigheter ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget ska uppgifter lämnas om alla dessa myndigheter och om deras respektive behörighetsområden.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 2i | Kontaktpersonens fullständiga namn |
| 2j | Kontaktpersonens postadress |
| 2k | Kontaktpersonens telefonnummer |
| 2l | Kontaktpersonens e-postadress |
| 2m | Kontaktpersonens befattning/titel |
| 3a | Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som filialen har tillhandahållit i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden. | Förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster (enligt avsnitten A och B i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) som filialen har tillhandahållit i den medlemsstat där den är etablerad. |
| 3b | Förteckning över kategorier av finansiella instrument (enligt avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) avseende vilka sådana tjänster och verksamheter har utförts. |
| 3c | Om filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det totala värdet av tillgångar som förvaltas för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 3d | Om filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det genomsnittliga värdet av tillgångar som förvaltats för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden. |
| 3e | Om filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det totala värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 3f | Om filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det genomsnittliga värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden. |
| 3g | Om filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det totala värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen håller för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 3h | Om filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det genomsnittliga värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen hållit för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden. |
| 4a | Antal kunder och motparter samt antal anställda vid filialen i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden. | Filialens totala antal kunder och motparter i den medlemsstat där den är etablerad. |
| 4b | Uppdelning av filialens totala antal kunder och motparter i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahållits i den medlemsstaten. |
| 4c | Antal icke-professionella kunder, professionella kunder och godtagbara motparter (enligt direktiv 2014/65/EU) till vilka filialen tillhandahåller investeringstjänster, investeringsverksamhet eller sidotjänster i den medlemsstat där den är etablerad. |
| 4d | Uppdelning av filialens totala antal anställda i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahålls i den medlemsstaten. |
| 5a | Filialens omsättning och det sammanlagda värdet av dess tillgångar i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden. | Filialens omsättning och det sammanlagda värdet av tillgångar som är knutna till investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som tillhandahållits i den medlemsstat där filialen är etablerad. |
| 5b | Uppdelning av filialens omsättning i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahållits i den medlemsstaten. |
| 5c | Uppdelning av filialens omsättning i den medlemsstat där den är etablerad per kundkategori enligt direktiv 2014/65/EU. |
| 6 | Om filialen handlar för egen räkning – information om tredjelandsföretagets exponering under rapporteringsperioden mot motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad. | Filialens lägsta, genomsnittliga och högsta månatliga exponering mot motparter i den medlemsstat där den är etablerad. |
| 7 | Om filialen tillhandahåller garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande – uppgift om värdet på de finansiella instrument som härrör från motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad och som garanterats eller placerats på grundval av ett fast åtagande, under rapporteringsperioden. | Totalt värde och totalt antal finansiella instrument som härrör från motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad och som filialen garanterat eller placerat på grundval av ett fast åtagande. |
| 8a | Tredjelandsföretagets ledningsorgans sammansättning. | Lista över medlemmarna i tredjelandsföretagets ledningsorgan. |
| 8b | För varje medlem i ledningsorganet: medlemmens fullständiga namn, hemvistland och kontaktuppgifter. |
| 8c | Befattning för varje medlem i ledningsorganet. |
| 9a | Personer som innehar nyckelfunktioner i filialen. | Lista över personer som innehar nyckelfunktioner i filialen. |
| 9b | För varje person som innehar en nyckelfunktion: personens fullständiga namn, hemvistland och kontaktuppgifter. |
| 9c | Befattning för varje person som innehar en nyckelfunktion. |
| 9d | Rapporteringsvägarna mellan personer som innehar nyckelfunktioner och tredjelandsföretagets ledningsorgan. |
| 10 | Information om klagomål som mottagits av filialen eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden. | Antal klagomål som mottagits av filialen eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad tillsammans med






  — | en uppdelning per de fem finansiella instrument som givit upphov till flest klagomål, |

#

Fält

Delfält

1a

Rapporteringsperiod

Startdatum för rapporteringen för kalenderåret

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

1b

Slutdatum för rapporteringen för kalenderåret

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

2a

Namn och kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive uppgifter för filialen, för ansvarig informationslämnare och för de myndigheter i tredjelandet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget.

Filialens fullständiga firmanamn och identifieringskod för juridiska personer (LEI).

2b

Filialens adress.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

2c

Kontaktuppgifter för filialen, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats.

2d

Tredjelandsföretagets fullständiga juridiska namn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

2e

Tredjelandsföretagets huvudkontors adress.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

2f

Kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats.

2g

Land där tredjelandsföretaget har sitt huvudkontor.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

2h

Namn, adress och land för den myndighet i det tredje landet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. Om flera myndigheter ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget ska uppgifter lämnas om alla dessa myndigheter och om deras respektive behörighetsområden.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

2i

Kontaktpersonens fullständiga namn

2j

Kontaktpersonens postadress

2k

Kontaktpersonens telefonnummer

2l

Kontaktpersonens e-postadress

2m

Kontaktpersonens befattning/titel

3a

Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som filialen har tillhandahållit i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster (enligt avsnitten A och B i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) som filialen har tillhandahållit i den medlemsstat där den är etablerad.

3b

Förteckning över kategorier av finansiella instrument (enligt avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) avseende vilka sådana tjänster och verksamheter har utförts.

3c

Om filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det totala värdet av tillgångar som förvaltas för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut.

3d

Om filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det genomsnittliga värdet av tillgångar som förvaltats för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden.

3e

Om filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det totala värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut.

3f

Om filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det genomsnittliga värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden.

3g

Om filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det totala värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen håller för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, vid rapporteringsperiodens slut.

3h

Om filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det genomsnittliga värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen hållit för kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, under rapporteringsperioden.

4a

Antal kunder och motparter samt antal anställda vid filialen i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Filialens totala antal kunder och motparter i den medlemsstat där den är etablerad.

4b

Uppdelning av filialens totala antal kunder och motparter i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahållits i den medlemsstaten.

4c

Antal icke-professionella kunder, professionella kunder och godtagbara motparter (enligt direktiv 2014/65/EU) till vilka filialen tillhandahåller investeringstjänster, investeringsverksamhet eller sidotjänster i den medlemsstat där den är etablerad.

4d

Uppdelning av filialens totala antal anställda i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahålls i den medlemsstaten.

5a

Filialens omsättning och det sammanlagda värdet av dess tillgångar i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Filialens omsättning och det sammanlagda värdet av tillgångar som är knutna till investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som tillhandahållits i den medlemsstat där filialen är etablerad.

5b

Uppdelning av filialens omsättning i den medlemsstat där den är etablerad per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst som tillhandahållits i den medlemsstaten.

5c

Uppdelning av filialens omsättning i den medlemsstat där den är etablerad per kundkategori enligt direktiv 2014/65/EU.

6

Om filialen handlar för egen räkning – information om tredjelandsföretagets exponering under rapporteringsperioden mot motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad.

Filialens lägsta, genomsnittliga och högsta månatliga exponering mot motparter i den medlemsstat där den är etablerad.

7

Om filialen tillhandahåller garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande – uppgift om värdet på de finansiella instrument som härrör från motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad och som garanterats eller placerats på grundval av ett fast åtagande, under rapporteringsperioden.

Totalt värde och totalt antal finansiella instrument som härrör från motparter i den medlemsstat där filialen är etablerad och som filialen garanterat eller placerat på grundval av ett fast åtagande.

8a

Tredjelandsföretagets ledningsorgans sammansättning.

Lista över medlemmarna i tredjelandsföretagets ledningsorgan.

8b

För varje medlem i ledningsorganet: medlemmens fullständiga namn, hemvistland och kontaktuppgifter.

8c

Befattning för varje medlem i ledningsorganet.

9a

Personer som innehar nyckelfunktioner i filialen.

Lista över personer som innehar nyckelfunktioner i filialen.

9b

För varje person som innehar en nyckelfunktion: personens fullständiga namn, hemvistland och kontaktuppgifter.

9c

Befattning för varje person som innehar en nyckelfunktion.

9d

Rapporteringsvägarna mellan personer som innehar nyckelfunktioner och tredjelandsföretagets ledningsorgan.

10

Information om klagomål som mottagits av filialen eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Antal klagomål som mottagits av filialen eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad tillsammans med

—

en uppdelning per de fem finansiella instrument som givit upphov till flest klagomål,

| — | en uppdelning per de fem vanligaste klagomålen, |
| --- | --- |

—

en uppdelning per de fem vanligaste klagomålen,

| — | antal klagomål som hanterats under rapporteringsperioden, |
| --- | --- |

—

antal klagomål som hanterats under rapporteringsperioden,

| — | åtgärder som vidtagits för att hantera klagomålen på ett omsorgsfullt sätt. |
| --- | --- |

—

åtgärder som vidtagits för att hantera klagomålen på ett omsorgsfullt sätt.

11a

Beskrivning av filialens eller tredjelandsföretagets marknadsföring av filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Beskrivning av filialens eller tredjelandsföretagets marknadsföringsstrategi avseende filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad, inklusive uppgifter om dess geografiska räckvidd och de marknadsföringsmetoder som tredjelandsföretaget använt (t.ex. ombud, roadshow-evenemang, telefonkampanjer och webbplatser).

11b

En förteckning över firmanamn som används av tredjelandsföretagets filial i den medlemsstat där den är etablerad med, för varje firmanamn, uppgift om

| — | för vilka kategorier av finansiella instrument det används, och |
| --- | --- |

—

för vilka kategorier av finansiella instrument det används, och

| — | för vilka kundkategorier det används. |
| --- | --- |

—

för vilka kundkategorier det används.

11c

För eventuella ombud eller liknande enheter som används av tredjelandsföretagets filial i medlemsstaten – namn på berörd person eller enhet tillsammans med adress och kontaktuppgifter.

11d

En förteckning över webbplatser som används av filialen i den medlemsstat där den är etablerad, tillsammans med URL till varje webbplats.

12a

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för investerarskydd som är tillgängliga för filialens kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad, inbegripet dessa kunders rättigheter enligt det system för ersättning till investerare som avses i artikel 39.2 f i direktiv 2014/65/EU

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Information och rapportering till kunder

Beskrivning av de arrangemang som tredjelandsföretaget inrättat för sina informations- och rapporteringsskyldigheter gentemot kunder, samt av genomförandeåtgärderna för filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad.

12b

Det eller de språk som filialen kommer att använda för att kommunicera med sina kunder i den medlemsstat där den är etablerad.

12c

Lämplighet och ändamålsenlighet

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för att bedöma lämplighet eller ändamålsenlighet, beroende på vad som är tillämpligt, när filialen tillhandahåller tjänster till kunder i den medlemsstat där den är etablerad.

12d

Bästa utförande

Om filialen utför kundorder för sina kunder i den medlemsstat där den är etablerad – beskrivning av de arrangemang som inrättats för att utföra kundorder på de villkor som är mest gynnsamma för kunderna.

12e

Bestämmelser om hantering av kundorder

Om filialen hanterar kundorder – beskrivning av de arrangemang som inrättats av filialen för ett snabbt, rättvist och effektivt utförande av kundorder, med fokus på filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad.

12f

Arrangemang för produktstyrning

Om tredjelandsföretaget via sin filial producerar och/eller distribuerar finansiella instrument – beskrivning av de arrangemang för produktstyrning som inrättats av tredjelandsföretaget för filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad.

12g

Tredjelandsföretagets arrangemang för att identifiera, förebygga och hantera intressekonflikter

Beskrivning av de åtgärder som tredjelandsföretaget har inrättat genom sin filial för att identifiera och förebygga eller hantera intressekonflikter som uppstår i samband med tillhandahållandet av investerings- och sidotjänster, däribland intressekonflikter som uppstår till följd av ersättningspolicyn för personer som varit involverade i investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som tillhandahållits i den medlemsstat där filialen är etablerad.

12h

Tredjelandsföretagets arrangemang för att hantera klagomål

Beskrivning av det förfarande som tredjelandsföretaget har inrättat genom sin filial och som filialens kunder ska följa för att lämna in ett klagomål.

12i

Avdelning som ansvarar för hanteringen av klagomål från filialens kunder.

12j

Det eller de språk som kunder måste använda för klagomål.

12k

De relevanta domstolar (vid rättstvister) som anges i alla eventuella avtal mellan tredjelandsföretaget, genom dess filial, och dess kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad.

12l

Det eller de alternativa tvistlösningsorgan som har behörighet att hantera tvister mellan kunder i den medlemsstat där filialen är etablerad och tredjelandsföretaget.

12m

Tredjelandsföretagets medlemskap i ett system för ersättning till investerare

Beskrivning av tredjelandsföretagets medlemskap i ett system för ersättning till investerare som anger om filialens kunder och motparter omfattas av ett sådant system, systemets räckvidd och villkoren för att omfattas, samt vilka belopp och finansiella instrument som täcks av systemet.

12n

Tredjelandsföretagets arrangemang för att skydda och förvalta kundernas medel och tillgångar

Beskrivning av alla eventuella arrangemang för att skydda kundmedel eller kundtillgångar som inrättats i den medlemsstat där filialen är etablerad (om finansiella instrument och medel förvaras i ett förvaringsinstitut ska i synnerhet förvaringsinstitutets namn och berörda avtal anges).

12o

Andra arrangemang

Beskrivning av alla eventuella andra arrangemang som tredjelandsföretaget anser vara relevanta för filialens tillhandahållande av tjänster och verksamhet, i den medlemsstat där den är etablerad, på ett hederligt, rättvist och professionellt sätt med kundens bästa för ögonen.

13a

Information om tredjelandsföretagets utkontrakteringsarrangemang gällande filialens verksamhet

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Förteckning över och beskrivning av de funktioner som utkontrakterats (eller som kommer att utkontrakteras).

13b

En beskrivning av de resurser (särskilt personalresurser och tekniska resurser samt internkontrollsystem) som avsatts för att kontrollera de utkontrakterade funktionerna, tjänsterna eller verksamheterna i den mån de har anknytning till filialens verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad.

14

Information om de arrangemang (inklusive it-system) som inrättats av tredjelandsföretaget och som är tillämpliga på filialens verksamhet för algoritmisk handel, högfrekvenshandel och direkt elektroniskt tillträde

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Beskrivning av eventuella arrangemang och resurser (särskilt personal- och it-resurser) som tredjelandsföretaget har inrättat och/eller avsatt för sin filials verksamhet i den medlemsstat där den är etablerad för algoritmisk handel, högfrekvenshandel och direkt elektroniskt tillträde och för kontroll av sådan verksamhet.

15a

Information om regelefterlevnadsfunktionens aktiviteter (eller motsvarande)

Ändringar av regelverket

Beskrivning av hantering och genomförande av väsentliga ändringar av lagstadgade krav under rapporteringsperioden som påverkar arrangemangen för investerarskydd för verksamheten vid tredjelandsföretagets filial.

15b

Kontrollresultat

Antal kontroller som utförts på plats och som utkontrakterats samt en sammanfattning av regelefterlevnadsfunktionens viktigaste slutsatser gällande tredjelandsföretagets verksamhet, i den mån de är relevanta för filialens verksamhet.

15c

Åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas (inbegripet till följd av klagomål eller avvikelser från de rekommendationer som regelefterlevnadsfunktionen har riktat till ledningen) för att åtgärda identifierade fel eller felrisker för tredjelandsföretaget, i den mån de rör filialens verksamhet.

15d

Övrigt

All annan information som filialen anser vara relevant.

16a

Information om internrevisionsfunktionens aktiviteter (eller motsvarande)

Kontrollresultat

Sammanfattning av internrevisionsfunktionens viktigaste slutsatser gällande tredjelandsföretagets verksamhet, i den mån de är relevanta för filialens verksamhet.

16b

Åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas sammantaget (inbegripet tidsplan och relevanta organisationsenheter i tredjelandsföretaget) för att korrigera identifierade fel eller felrisker för tredjelandsföretaget, i den mån de rör filialens verksamhet.

17a

Information om riskhanteringsfunktionens aktiviteter (eller motsvarande) och tredjelandsföretagets riskhanteringsstrategi

Riskhanteringsstrategi

Sammanfattning av tredjelandsföretagets riskhanteringsstrategi i den mån den rör filialens verksamhet, och de arrangemang som tillämpas av filialen för dess tjänster och verksamhet.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

17b

Kontrollresultat

Sammanfattning av riskhanteringsfunktionens viktigaste slutsatser gällande tredjelandsföretagets verksamhet sammantaget, och åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas till följd av dessa slutsatser.

18

All annan information som en filial till ett tredjelandsföretag anser vara relevant att lämna till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den är etablerad.

---

(1)  All information som rör tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster av filialer till företag i tredjeländer rapporteras enligt bilaga II.

---

BILAGA II

Format för inlämning av information som avses i artikel 41.3 och 41.4 i direktiv 2014/65/EU om kommissionen har fattat ett beslut om likvärdighet enligt artikel 47.1 i förordning (EU) nr 600/2014

Utöver den information som krävs enligt bilaga I till denna genomförandeförordning ska tredjelandsföretag som även tillhandahåller investeringstjänster och investeringsverksamhet i Europeiska unionen, i enlighet med artikel 47.3 i förordning (EU) nr 600/2014 genom tredjelandets likvärdighetsordning (om likvärdighet faktiskt har erkänts enligt artikel 47.1 i förordning (EU) nr 600/2014), även inkludera följande fält i sin rapportering till den behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 41.3 i direktiv 2014/65/EU.

| # | Fält | Delfält |
| --- | --- | --- |
| 19a | Rapporteringsperiod | Startdatum för rapporteringen för kalenderåret
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 19b | Slutdatum för rapporteringen för kalenderåret
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 20a | Namn och kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive uppgifter för filialen, för ansvarig informationslämnare och för de myndigheter i tredjelandet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. | Filialens fullständiga firmanamn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns. |
| 20b | Filialens adress.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 20c | Kontaktuppgifter för filialen, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats. |
| 20d | Tredjelandsföretagets fullständiga juridiska namn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 20e | Tredjelandsföretagets huvudkontors adress.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 20f | Kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats. |
| 20g | Land där tredjelandsföretaget har sitt huvudkontor.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 20h | Namn, adress och land för den myndighet i det tredje landet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. Om flera myndigheter ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget ska uppgifter lämnas om alla dessa myndigheter och om deras respektive behörighetsområden.
  (om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats) |
| 20i | Kontaktpersonens fullständiga namn |
| 20j | Kontaktpersonens postadress |
| 20k | Kontaktpersonens telefonnummer |
| 20l | Kontaktpersonens e-postadress |
| 20m | Kontaktpersonens befattning/titel |
| 21a | Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som har tillhandahållit i varje annan medlemsstat än den där den är etablerad, under rapporteringsperioden. | Förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster (enligt avsnitt A och B i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) som tillhandahållits godtagbara motparter och professionella kunder i den mening som avses i avsnitt I i bilaga II till direktiv 2014/65/EU i varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad. |
| 21b | Förteckning över kategorier av finansiella instrument (enligt avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) avseende vilka sådana tjänster och verksamheter har utförts. |
| 21c | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det totala värdet av tillgångar som förvaltas för kunder i medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 21d | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det genomsnittliga värdet av de tillgångar som förvaltas för kunder i medlemsstaten, under rapporteringsperioden. |
| 21e | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det totala värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 21f | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det genomsnittliga värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstaten, under rapporteringsperioden. |
| 21g | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det totala värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen håller för kunder i den medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut. |
| 21h | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det genomsnittliga värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen hållit för kunder i den medlemsstaten, under rapporteringsperioden. |
| 22a | Antal kunder och motparter till filialen i andra medlemsstater än den där den är etablerad och sammantaget, under rapporteringsperioden. | Filialens totala antal kunder och motparter i Europeiska unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad). |
| 22b | Tredjelandsföretagets totala antal kunder och motparter sammantaget. |
| 22c | För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahållit investeringstjänster, investeringsverksamhet eller sidotjänster – det totala antalet kunder och motparter till filialen i den andra medlemsstaten, tillsammans med






  — | en uppdelning av detta antal per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst i varje medlemsstat, och |

#

Fält

Delfält

19a

Rapporteringsperiod

Startdatum för rapporteringen för kalenderåret

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

19b

Slutdatum för rapporteringen för kalenderåret

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

20a

Namn och kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive uppgifter för filialen, för ansvarig informationslämnare och för de myndigheter i tredjelandet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget.

Filialens fullständiga firmanamn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns.

20b

Filialens adress.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

20c

Kontaktuppgifter för filialen, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats.

20d

Tredjelandsföretagets fullständiga juridiska namn och identifieringskod för juridiska personer (LEI) om sådan finns.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

20e

Tredjelandsföretagets huvudkontors adress.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

20f

Kontaktuppgifter för tredjelandsföretaget, inklusive e-postadress, telefonnummer och uppgift om webbplats.

20g

Land där tredjelandsföretaget har sitt huvudkontor.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

20h

Namn, adress och land för den myndighet i det tredje landet som ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget. Om flera myndigheter ansvarar för tillsynen av tredjelandsföretaget ska uppgifter lämnas om alla dessa myndigheter och om deras respektive behörighetsområden.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

20i

Kontaktpersonens fullständiga namn

20j

Kontaktpersonens postadress

20k

Kontaktpersonens telefonnummer

20l

Kontaktpersonens e-postadress

20m

Kontaktpersonens befattning/titel

21a

Investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som har tillhandahållit i varje annan medlemsstat än den där den är etablerad, under rapporteringsperioden.

Förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster (enligt avsnitt A och B i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) som tillhandahållits godtagbara motparter och professionella kunder i den mening som avses i avsnitt I i bilaga II till direktiv 2014/65/EU i varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad.

21b

Förteckning över kategorier av finansiella instrument (enligt avsnitt C i bilaga I till direktiv 2014/65/EU) avseende vilka sådana tjänster och verksamheter har utförts.

21c

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det totala värdet av tillgångar som förvaltas för kunder i medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut.

21d

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller portföljförvaltning – det genomsnittliga värdet av de tillgångar som förvaltas för kunder i medlemsstaten, under rapporteringsperioden.

21e

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det totala värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut.

21f

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller investeringsrådgivning – det genomsnittliga värdet av tillgångar för vilka rådgivning har getts till kunder i den medlemsstaten, under rapporteringsperioden.

21g

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det totala värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen håller för kunder i den medlemsstaten, vid rapporteringsperiodens slut.

21h

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller sidotjänsten att förvara och administrera finansiella instrument för kunders räkning, eller hålla kundmedel – det genomsnittliga värdet av de tillgångar (inklusive kontanter) som filialen hållit för kunder i den medlemsstaten, under rapporteringsperioden.

22a

Antal kunder och motparter till filialen i andra medlemsstater än den där den är etablerad och sammantaget, under rapporteringsperioden.

Filialens totala antal kunder och motparter i Europeiska unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

22b

Tredjelandsföretagets totala antal kunder och motparter sammantaget.

22c

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahållit investeringstjänster, investeringsverksamhet eller sidotjänster – det totala antalet kunder och motparter till filialen i den andra medlemsstaten, tillsammans med

—

en uppdelning av detta antal per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst i varje medlemsstat, och

| — | en uppdelning per kundkategori enligt vad som anges i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

—

en uppdelning per kundkategori enligt vad som anges i direktiv 2014/65/EU.

23a

Omsättning och sammanlagt värde av filialens tillgångar i andra medlemsstater än den där den är etablerad och av tredjelandsföretagets tillgångar sammantaget, under rapporteringsperioden.

Filialens omsättning i unionen (exklusive den medlemsstat där den är etablerad) och det sammanlagda värdet av de tillgångar som är knutna till tjänster och verksamhet som tredjelandsföretaget tillhandahållit i unionen (utanför den medlemsstat där det är etablerat).

23b

Total omsättning för tredjelandsföretaget.

23c

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahållit investeringstjänster, investeringsverksamhet eller sidotjänster – omsättning och sammanlagt värde av tillgångarna som är knutna till investeringstjänsterna, investeringsverksamheten eller sidotjänsterna, tillsammans med

| — | en uppdelning per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst i varje medlemsstat, och |
| --- | --- |

—

en uppdelning per investeringstjänst, investeringsverksamhet eller sidotjänst i varje medlemsstat, och

| — | en uppdelning per kundkategori enligt vad som anges i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

—

en uppdelning per kundkategori enligt vad som anges i direktiv 2014/65/EU.

24a

Om filialen handlar för egen räkning, information om tredjelandsföretagets exponering mot motparter i unionen (exklusive den medlemsstat där filialen är etablerad), under rapporteringsperioden.

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen handlar för egen räkning – filialens lägsta, genomsnittliga och högsta månatliga exponering mot motparter i den medlemsstaten.

24b

Filialens lägsta, genomsnittliga och högsta månatliga exponering mot motparter i unionen (exklusive den medlemsstat där filialen är etablerad).

25a

Om filialen tillhandahåller garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande – uppgift om värdet på de finansiella instrument som härrör från motparter i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) och som garanterats eller placerats på grundval av ett fast åtagande, under rapporteringsperioden.

För varje annan medlemsstat än den där filialen är etablerad och där filialen tillhandahåller garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande – det totala värdet av finansiella instrument som härrör från motparter i medlemsstaten och som filialen garanterat eller placerat på grundval av ett fast åtagande.

25b

Totalt värde av finansiella instrument som härrör från motparter i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) avseende vilka filialen utfört garantiverksamhet eller placering på grundval av ett fast åtagande.

26

Information om klagomål som mottagits av filialen och/eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad), under rapporteringsperioden.

Antal klagomål som mottagits av filialen och/eller tredjelandsföretaget avseende filialens verksamhet i andra medlemsstater än den där den är etablerad tillsammans med

| — | en uppdelning per medlemsstat, |
| --- | --- |

—

en uppdelning per medlemsstat,

| — | en uppdelning per de fem finansiella instrument som gett upphov till flest klagomål, |
| --- | --- |

—

en uppdelning per de fem finansiella instrument som gett upphov till flest klagomål,

| — | en uppdelning per de fem vanligaste klagomålen, |
| --- | --- |

—

en uppdelning per de fem vanligaste klagomålen,

| — | antal klagomål som hanterats under rapporteringsperioden, |
| --- | --- |

—

antal klagomål som hanterats under rapporteringsperioden,

| — | åtgärder som vidtagits för att hantera klagomålen på ett omsorgsfullt sätt. |
| --- | --- |

—

åtgärder som vidtagits för att hantera klagomålen på ett omsorgsfullt sätt.

27a

Beskrivning av filialens eller tredjelandsföretagets marknadsföring av filialens verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad), under rapporteringsperioden.

Beskrivning av tredjelandsföretagets marknadsföringsstrategi i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) avseende filialens verksamhet, inklusive uppgifter om dess geografiska räckvidd och de marknadsföringsmetoder som tredjelandsföretaget använt (t.ex. ombud, roadshow-evenemang, telefonkampanjer och webbplatser).

27b

En förteckning över firmanamn som används av tredjelandsföretaget i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) med, för varje firmanamn, uppgift om

| — | i vilka medlemsstater det används, |
| --- | --- |

—

i vilka medlemsstater det används,

| — | för vilka kategorier av finansiella instrument det används, och |
| --- | --- |

—

för vilka kategorier av finansiella instrument det används, och

| — | för vilka kundkategorier det används. |
| --- | --- |

—

för vilka kundkategorier det används.

27c

För eventuella ombud eller liknande enheter som används av tredjelandsföretaget i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) – namn på personen eller enheten tillsammans med adress och kontaktuppgifter.

27d

En förteckning över webbplatser som används av tredjelandsföretaget i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad), tillsammans med URL för varje webbplats.

28a

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för investerarskydd som är tillgängliga för filialens kunder i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad), inbegripet dessa kunders rättigheter enligt det system för ersättning till investerare som avses i artikel 39.2 f i direktiv 2014/65/EU.

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Information och rapportering till kunder

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för att säkerställa att det uppfyller sina informations- och rapporteringsskyldigheter gentemot kunder enligt artiklarna 24 och 25 i direktiv 2014/65/EU, samt av genomförandeåtgärderna för filialens verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

28b

Det eller de språk som filialen kommer att använda för att kommunicera med sina kunder i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

28c

Lämplighet och ändamålsenlighet

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för att säkerställa att det uppfyller sina skyldigheter att bedöma lämplighet eller ändamålsenlighet, beroende på vad som är tillämpligt, när filialen tillhandahåller tjänster till kunder i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

28d

Bästa utförande

Om filialen utför kundorder för sina kunder i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad) – beskrivning av de arrangemang som säkerställer att den utför kundorder på de villkor som är mest gynnsamma för kunden.

28e

Bestämmelser om hantering av kundorder

Beskrivning av tredjelandsföretagets arrangemang för ett snabbt, rättvist och effektivt utförande av kundorder, med fokus på filialens verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

28f

Arrangemang för produktstyrning

Om tredjelandsföretaget producerar och/eller distribuerar finansiella instrument i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) – beskrivning av de arrangemang för produktstyrning som inrättats av tredjelandsföretaget för dess verksamhet i unionen.

28g

Tredjelandsföretagets arrangemang för att identifiera, förebygga och hantera intressekonflikter

Beskrivning av de åtgärder som tredjelandsföretaget inrättat för att identifiera och förebygga eller hantera intressekonflikter som uppstår i samband med tillhandahållandet av investerings- och sidotjänster, däribland intressekonflikter som uppstår till följd av ersättningspolicyn för personer som varit involverade i investeringstjänster, investeringsverksamhet och sidotjänster som tillhandahållits i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad).

28h

Tredjelandsföretagets arrangemang för att hantera klagomål

Beskrivning av det förfarande som tredjelandsföretagets kunder i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) ska följa för att lämna in ett klagomål.

28j

Avdelning som ansvarar för hanteringen av klagomål från filialens kunder.

28k

Det eller de språk som kunder måste använda för klagomål.

28l

De relevanta domstolar (vid rättstvister) som anges i alla eventuella avtal mellan tredjelandsföretaget och dess kunder i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad).

28m

Det eller de alternativa tvistlösningsorgan som har behörighet att hantera gränsöverskridande tvister med kunder i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad).

28n

Tredjelandsföretagets medlemskap i ett system för ersättning till investerare

Beskrivning av tredjelandsföretagets medlemskap i ett system för ersättning till investerare som anger om filialens kunder och motparter i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) omfattas av ett sådant system, systemets räckvidd och villkoren för att omfattas, samt vilka belopp och finansiella instrument som täcks av systemet.

28o

Tredjelandsföretagets arrangemang för att skydda och förvalta kundernas medel och tillgångar

Beskrivning av arrangemang för att skydda kundmedel eller kundtillgångar i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) (om finansiella instrument och medel förvaras i ett förvaringsinstitut ska i synnerhet förvaringsinstitutets namn och berörda avtal anges).

28p

Andra arrangemang

Beskrivning av alla eventuella andra arrangemang som tredjelandsföretaget anser vara relevanta för filialens tillhandahållande av tjänster och verksamhet, i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad), på ett hederligt, rättvist och professionellt sätt med kundens bästa för ögonen.

29a

Information om tredjelandsföretagets utkontrakteringsarrangemang gällande filialens verksamhet

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Förteckning över och beskrivning av de funktioner som utkontrakterats (eller som kommer att utkontrakteras) i samband med filialens investeringstjänster och verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad).

29b

En beskrivning av de resurser (särskilt personalresurser och tekniska resurser samt internkontrollsystem) som avsatts för att kontrollera de utkontrakterade funktionerna, tjänsterna eller verksamheterna i den mån de har anknytning till filialens verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där den är etablerad).

30

Information om de arrangemang (inklusive it-system) som inrättats av tredjelandsföretaget och som är tillämpliga på filialens verksamhet för algoritmisk handel, högfrekvenshandel och direkt elektroniskt tillträde

(om tidigare uppgift som rapporterats till den behöriga myndigheten har ändrats)

Beskrivning av eventuella arrangemang och resurser (särskilt personal- och it-resurser) som tredjelandsföretaget har inrättat och/eller avsatt för sin filials verksamhet i unionen (utanför den medlemsstat där filialen är etablerad) för algoritmisk handel, högfrekvenshandel och direkt elektroniskt tillträde och för kontroll av sådan verksamhet.

31

Alla övriga uppgifter som den behöriga myndigheten anser vara nödvändiga för att den ska kunna övervaka filialens verksamhet i unionen på ett heltäckande sätt.

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/114

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1221

av den 14 juli 2022

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 17 november 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 november 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 oktober 2021 av Association of European Wheel Manufacturers (klaganden eller EUWA). Klagomålet ingavs för unionsindustrins räkning i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 oktober 2021 av Association of European Wheel Manufacturers (klaganden eller EUWA). Klagomålet ingavs för unionsindustrins räkning i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

EUWA

1.2   Registrering

Registrering

| (3) | Kommissionen gjorde import av den berörda produkten föremål för registrering genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/934 (3) (registreringsförordningen). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen gjorde import av den berörda produkten föremål för registrering genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/934 (3) (registreringsförordningen).

3

registreringsförordningen

1.3   Berörda parter och begäran om anonymitet

Berörda parter och begäran om anonymitet

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen informerade uttryckligen klaganden och kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och de marockanska myndigheterna, kända importörer, användare och intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen informerade uttryckligen klaganden och kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och de marockanska myndigheterna, kända importörer, användare och intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (5) | Klagandena och två samarbetsvilliga användare begärde att deras namn skulle hemlighållas, av rädsla för att kunna utsättas för repressalier av kunder. Kommissionen ansåg att det förelåg en allvarlig risk för repressalier och godkände begäran om att inte lämna ut namnen på klagandena och de två samarbetsvilliga användarna. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på klagandena. |
| --- | --- |

(5)

Klagandena och två samarbetsvilliga användare begärde att deras namn skulle hemlighållas, av rädsla för att kunna utsättas för repressalier av kunder. Kommissionen ansåg att det förelåg en allvarlig risk för repressalier och godkände begäran om att inte lämna ut namnen på klagandena och de två samarbetsvilliga användarna. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på klagandena.

1.4   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (7) | Fyra parter begärde att få bli hörda av kommissionens avdelningar, vilket också skedde: European Automobile Manufacturers’ Association (ACEA), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (Dika) och Hands 8 SA (Hands). |
| --- | --- |

(7)

Fyra parter begärde att få bli hörda av kommissionens avdelningar, vilket också skedde: European Automobile Manufacturers’ Association (ACEA), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (Dika) och Hands 8 SA (Hands).

ACEA

Dika

Hands

| (8) | Dika och de marockanska myndigheterna hävdade att siffrorna i klagomålet var föråldrade, eftersom det fanns en lucka på nästan åtta månader mellan undersökningsperioden och dagen för inledandet av undersökningen. Dessutom sammanföll den av klaganden valda undersökningsperioden med den period då covid-19-pandemin härjade som värst. Slutligen överskred klagandens skadeundersökningsperiod kommissionens vanliga praxis med ett år, så som beskrivs i den relevanta vägledningen (4). Dika ansåg att detta beslut kunde anses vara orättvist och partiskt, och att användning av föråldrade siffror inte kan utgöra prima facie-bevisning för dumpning, skada eller orsakssamband såsom krävs enligt artikel 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Dika och de marockanska myndigheterna hävdade att siffrorna i klagomålet var föråldrade, eftersom det fanns en lucka på nästan åtta månader mellan undersökningsperioden och dagen för inledandet av undersökningen. Dessutom sammanföll den av klaganden valda undersökningsperioden med den period då covid-19-pandemin härjade som värst. Slutligen överskred klagandens skadeundersökningsperiod kommissionens vanliga praxis med ett år, så som beskrivs i den relevanta vägledningen (4). Dika ansåg att detta beslut kunde anses vara orättvist och partiskt, och att användning av föråldrade siffror inte kan utgöra prima facie-bevisning för dumpning, skada eller orsakssamband såsom krävs enligt artikel 5.4 i grundförordningen.

4

| (9) | Kommissionen noterade för det första att det i den vägledning som Dika hänvisade till uttryckligen anges att den är tänkt att fungera som allmänna riktlinjer, men att den inte är ett lagligt bindande dokument och att innehållet inte är tvingande (5). Vidare innehåller artikel 5 i grundförordningen inte någon specifik bestämmelse om tidsrymden mellan klagomålet och de tillhandahållna uppgifterna. Under alla omständigheter löpte klagomålets undersökningsperiod ut den 31 mars 2021, medan klagomålet inkom den 4 oktober 2021. Dessutom skickade klaganden in kompletterande uppgifter om skada fram till den 30 juni 2021 (6). Följaktligen var de uppgifter som tillhandahölls av klaganden uppdaterade och låg så nära dagen för ingivandet av klagomålet som möjligt. När det gäller påståendet om skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden har kommissionen som praxis att välja en undersökningsperiod på ett år samt de tre föregående kalenderåren för att undersöka de utvecklingstendenser som är relevanta för skadebedömningen. Att klagomålet innehöll information om ytterligare ett år innebär inte att föråldrade uppgifter användes, som skulle ha gjort bedömningen orättvis eller partisk. Klagomålet bidrog snarare med uppgifter om den senast tillgängliga perioden, det vill säga fram till den 31 mars 2021. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen noterade för det första att det i den vägledning som Dika hänvisade till uttryckligen anges att den är tänkt att fungera som allmänna riktlinjer, men att den inte är ett lagligt bindande dokument och att innehållet inte är tvingande (5). Vidare innehåller artikel 5 i grundförordningen inte någon specifik bestämmelse om tidsrymden mellan klagomålet och de tillhandahållna uppgifterna. Under alla omständigheter löpte klagomålets undersökningsperiod ut den 31 mars 2021, medan klagomålet inkom den 4 oktober 2021. Dessutom skickade klaganden in kompletterande uppgifter om skada fram till den 30 juni 2021 (6). Följaktligen var de uppgifter som tillhandahölls av klaganden uppdaterade och låg så nära dagen för ingivandet av klagomålet som möjligt. När det gäller påståendet om skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden har kommissionen som praxis att välja en undersökningsperiod på ett år samt de tre föregående kalenderåren för att undersöka de utvecklingstendenser som är relevanta för skadebedömningen. Att klagomålet innehöll information om ytterligare ett år innebär inte att föråldrade uppgifter användes, som skulle ha gjort bedömningen orättvis eller partisk. Klagomålet bidrog snarare med uppgifter om den senast tillgängliga perioden, det vill säga fram till den 31 mars 2021. Följaktligen avvisades påståendet.

5

6

| (10) | Dika menade att klagomålet inte innehöll bevis som motiverade användningen av ett konstruerat normalvärde enligt vad som krävs i artikel 5.2 i grundförordningen. Parten hävdade dessutom att beräkningen av det konstruerade normalvärdet var bristfällig. Kommissionen borde därför ha fastslagit att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för dumpning, och det borde ha avvisats i enlighet med artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Dika menade att klagomålet inte innehöll bevis som motiverade användningen av ett konstruerat normalvärde enligt vad som krävs i artikel 5.2 i grundförordningen. Parten hävdade dessutom att beräkningen av det konstruerade normalvärdet var bristfällig. Kommissionen borde därför ha fastslagit att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för dumpning, och det borde ha avvisats i enlighet med artikel 5 i grundförordningen.

| (11) | Dika uppgav att klaganden inte använde de marockanska inhemska försäljningspriserna för aluminiumhjul, trots att den kunde ha haft kännedom om dessa priser mot bakgrund av att unionsindustrin själv exporterar aluminiumhjul till Marocko. Dika påstod dessutom att klaganden använde de exporterande tillverkarnas räkenskaper från 2018 och 2019 för att konstatera att det inte skedde någon försäljning vid normal handel, samtidigt som dessa räkenskaper var från en tidigare period än den i klagomålet valda undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(11)

Dika uppgav att klaganden inte använde de marockanska inhemska försäljningspriserna för aluminiumhjul, trots att den kunde ha haft kännedom om dessa priser mot bakgrund av att unionsindustrin själv exporterar aluminiumhjul till Marocko. Dika påstod dessutom att klaganden använde de exporterande tillverkarnas räkenskaper från 2018 och 2019 för att konstatera att det inte skedde någon försäljning vid normal handel, samtidigt som dessa räkenskaper var från en tidigare period än den i klagomålet valda undersökningsperioden.

| (12) | Kommissionen höll inte med. Klagande i denna undersökning är EUWA, och inte dess enskilda medlemmar. Eftersom klaganden varken är tillverkare eller exportör hade den inte tillgång till dessa uppgifter. Dessutom betraktas fakturor i regel som konfidentiella affärsuppgifter. Klaganden var därmed tvungen att förlita sig till offentliga uppgifter om inhemska försäljningspriser i Marocko, vilka inte var tillgängliga vid tidpunkten för klagomålet. När det gäller användningen av de marockanska exporterande tillverkarnas räkenskaper för 2018 och 2019 var dessa de enda räkenskaper som klaganden hade tillgång till vid ingivandet av klagomålet. Klaganden kunde därmed endast konstatera att på grundval av de uppgifter som denne rimligen hade tillgång till hade de kända marockanska exporterande tillverkarna inte någon inhemsk försäljning vid normal handel. Det var därför motiverat att konstruera normalvärdet. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen höll inte med. Klagande i denna undersökning är EUWA, och inte dess enskilda medlemmar. Eftersom klaganden varken är tillverkare eller exportör hade den inte tillgång till dessa uppgifter. Dessutom betraktas fakturor i regel som konfidentiella affärsuppgifter. Klaganden var därmed tvungen att förlita sig till offentliga uppgifter om inhemska försäljningspriser i Marocko, vilka inte var tillgängliga vid tidpunkten för klagomålet. När det gäller användningen av de marockanska exporterande tillverkarnas räkenskaper för 2018 och 2019 var dessa de enda räkenskaper som klaganden hade tillgång till vid ingivandet av klagomålet. Klaganden kunde därmed endast konstatera att på grundval av de uppgifter som denne rimligen hade tillgång till hade de kända marockanska exporterande tillverkarna inte någon inhemsk försäljning vid normal handel. Det var därför motiverat att konstruera normalvärdet. Följaktligen avvisades påståendet.

| (13) | Dika presenterade också argument som gällde påstådda allvarliga brister i samband med fastställandet av normalvärdet. Argumenten avsåg valet av hjulstorlek, användningen av priser på aluminiumgöt baserade på import från Kina, användningen av unionstillverkarnas kostnadsstruktur, utelämnandet av vissa kostnadsfaktorer vid beräkningen och tillämpningen av en vinstmarginal på 6 %. |
| --- | --- |

(13)

Dika presenterade också argument som gällde påstådda allvarliga brister i samband med fastställandet av normalvärdet. Argumenten avsåg valet av hjulstorlek, användningen av priser på aluminiumgöt baserade på import från Kina, användningen av unionstillverkarnas kostnadsstruktur, utelämnandet av vissa kostnadsfaktorer vid beräkningen och tillämpningen av en vinstmarginal på 6 %.

| (14) | Kommissionen instämde inte i dessa argument. De antaganden som klaganden gjorde för att konstruera normalvärdet byggde på klagandens marknadserfarenhet och marknadskunskap samt på allmänt tillgängliga uppgifter. Att den berörda parten inte instämmer i dessa antaganden gör dem inte ogiltiga för att konstruera normalvärdet i klagomålet. Det fanns tillräcklig bevisning för de siffror utifrån vilka normalvärdet beräknades, vilket bekräftades av kommissionens analys av den bevisningen. Även när kommissionen gjorde vissa justeringar som hade föreslagits av den berörda parten, i samband med bedömningen av klagomålet, återstod tillräcklig bevisning för dumpning. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen instämde inte i dessa argument. De antaganden som klaganden gjorde för att konstruera normalvärdet byggde på klagandens marknadserfarenhet och marknadskunskap samt på allmänt tillgängliga uppgifter. Att den berörda parten inte instämmer i dessa antaganden gör dem inte ogiltiga för att konstruera normalvärdet i klagomålet. Det fanns tillräcklig bevisning för de siffror utifrån vilka normalvärdet beräknades, vilket bekräftades av kommissionens analys av den bevisningen. Även när kommissionen gjorde vissa justeringar som hade föreslagits av den berörda parten, i samband med bedömningen av klagomålet, återstod tillräcklig bevisning för dumpning.

| (15) | Dika och de marockanska myndigheterna hävdade att klaganden i sin skadeanalys hade utelämnat att marknaden är uppdelad mellan tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare) och aktörer på eftermarknaden, samt mellan de olika typerna av hjul på varje marknad, dvs. lägre och högre marknadssegment. |
| --- | --- |

(15)

Dika och de marockanska myndigheterna hävdade att klaganden i sin skadeanalys hade utelämnat att marknaden är uppdelad mellan tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare) och aktörer på eftermarknaden, samt mellan de olika typerna av hjul på varje marknad, dvs. lägre och högre marknadssegment.

OEM-tillverkare

| (16) | Kommissionen påpekade att aluminiumhjul på OEM-marknaden och eftermarknaden har samma fysiska och tekniska egenskaper och därmed är utbytbara, även om de har olika distributionskanaler. OEM-marknaden och eftermarknaden bör därför betraktas som olika försäljningskanaler snarare än olika segment. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen påpekade att aluminiumhjul på OEM-marknaden och eftermarknaden har samma fysiska och tekniska egenskaper och därmed är utbytbara, även om de har olika distributionskanaler. OEM-marknaden och eftermarknaden bör därför betraktas som olika försäljningskanaler snarare än olika segment.

| (17) | När det gäller de två försäljningskanalerna uppskattade klaganden att den marockanska exporten nästan uteslutande levererades till kunder på OEM-marknaden. Kommissionens efterföljande analys av de uppgifter som fanns tillgängliga bekräftade detta. Detsamma gällde för de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka nästan uteslutande sålde till kunder på OEM-marknaden (omkring 99,6 %). |
| --- | --- |

(17)

När det gäller de två försäljningskanalerna uppskattade klaganden att den marockanska exporten nästan uteslutande levererades till kunder på OEM-marknaden. Kommissionens efterföljande analys av de uppgifter som fanns tillgängliga bekräftade detta. Detsamma gällde för de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka nästan uteslutande sålde till kunder på OEM-marknaden (omkring 99,6 %).

| (18) | När det gäller de olika typerna av hjul noterade kommissionen att klagomålet inte innehöll en fullständig skadeanalys per typ av aluminiumhjul, utan snarare beräkningar av pris- och målprisunderskridande för tio representativa hjultyper. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller de olika typerna av hjul noterade kommissionen att klagomålet inte innehöll en fullständig skadeanalys per typ av aluminiumhjul, utan snarare beräkningar av pris- och målprisunderskridande för tio representativa hjultyper.

| (19) | Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(19)

Följaktligen avvisades påståendet.

| (20) | Dika, Hands och de marockanska myndigheterna hävdade att utvecklingen av den marockanska importen inte kan vålla eller hota att vålla skada för unionsindustrin, eftersom den endast stod för 2,8 % av unionens marknad under perioden mellan den 1 april 2020 och den 31 mars 2021 och därmed inte kan framkalla prisnedgångar eller förhindra prisökningar som annars skulle ha ägt rum. |
| --- | --- |

(20)

Dika, Hands och de marockanska myndigheterna hävdade att utvecklingen av den marockanska importen inte kan vålla eller hota att vålla skada för unionsindustrin, eftersom den endast stod för 2,8 % av unionens marknad under perioden mellan den 1 april 2020 och den 31 mars 2021 och därmed inte kan framkalla prisnedgångar eller förhindra prisökningar som annars skulle ha ägt rum.

| (21) | Den specifika skadeanalysen i klagomålet visade att det fanns tillräcklig bevisning som talade för ökad penetration av unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Marocko till priser som i hög grad underskrider unionsindustrins egna priser. Detta förefaller ha orsakat väsentlig skada för unionsindustrin, vilket exempelvis yttrar sig i form av en minskad försäljning och marknadsandel, försämrade finansiella resultat eller den prisnivå som unionsindustrin tillämpar. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(21)

Den specifika skadeanalysen i klagomålet visade att det fanns tillräcklig bevisning som talade för ökad penetration av unionens marknad (både i absoluta och relativa termer) av import från Marocko till priser som i hög grad underskrider unionsindustrins egna priser. Detta förefaller ha orsakat väsentlig skada för unionsindustrin, vilket exempelvis yttrar sig i form av en minskad försäljning och marknadsandel, försämrade finansiella resultat eller den prisnivå som unionsindustrin tillämpar. Följaktligen avvisades påståendet.

| (22) | Dika hävdade att vissa skadeindikatorer i klagomålet, såsom tillverkningskapacitet, unionspriser och förbrukning i unionen, inte stödde slutsatsen om skada under undersökningsperioden. Dessutom är fullt kapacitetsutnyttjande inte något alternativ för tillverkare av aluminiumhjul, med anledning av de rullande leveranskedjemodeller (”just-in-time”) som införts av biltillverkare i EU, vilka kräver att tillverkare av aluminiumhjul är flexibla och har ledig kapacitet för att möta behov i sista minuten. |
| --- | --- |

(22)

Dika hävdade att vissa skadeindikatorer i klagomålet, såsom tillverkningskapacitet, unionspriser och förbrukning i unionen, inte stödde slutsatsen om skada under undersökningsperioden. Dessutom är fullt kapacitetsutnyttjande inte något alternativ för tillverkare av aluminiumhjul, med anledning av de rullande leveranskedjemodeller (”just-in-time”) som införts av biltillverkare i EU, vilka kräver att tillverkare av aluminiumhjul är flexibla och har ledig kapacitet för att möta behov i sista minuten.

| (23) | Kommissionen erinrar om att ett fastställande av väsentlig skada som är nödvändig för att inleda en undersökning kräver en granskning av bland annat de relevanta faktorer som beskrivs i grundförordningen. Det krävs dock inte uttryckligen i artikel 5 i grundförordningen att alla de skadefaktorer som nämns i artikel 3.5 ska visa på en försämring för att väsentlig skada ska vara tillräckligt underbyggd för att en undersökning ska kunna inledas. Enligt ordalydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen ska klagomålet innehålla uppgifter om förändringar i kvantiteten av den påstått dumpade importen, denna imports inverkan på priserna på den likadana produkten på unionsmarknaden och importens inverkan på unionsindustrin, vilket visas av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, som pekade på förekomsten av skada. I enlighet därmed ansåg kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för skada och avvisade påståendet. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen erinrar om att ett fastställande av väsentlig skada som är nödvändig för att inleda en undersökning kräver en granskning av bland annat de relevanta faktorer som beskrivs i grundförordningen. Det krävs dock inte uttryckligen i artikel 5 i grundförordningen att alla de skadefaktorer som nämns i artikel 3.5 ska visa på en försämring för att väsentlig skada ska vara tillräckligt underbyggd för att en undersökning ska kunna inledas. Enligt ordalydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen ska klagomålet innehålla uppgifter om förändringar i kvantiteten av den påstått dumpade importen, denna imports inverkan på priserna på den likadana produkten på unionsmarknaden och importens inverkan på unionsindustrin, vilket visas av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, som pekade på förekomsten av skada. I enlighet därmed ansåg kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för skada och avvisade påståendet.

| (24) | Dika och Hands hävdade att införande av antidumpningsåtgärder inte kan ligga i unionens intresse. |
| --- | --- |

(24)

Dika och Hands hävdade att införande av antidumpningsåtgärder inte kan ligga i unionens intresse.

| (25) | När det gäller unionens intresse är detta inte ett relevant kriterium för bedömningen av huruvida ett klagomål motiverar inledandet av ett antidumpningsförfarande enligt artikel 5 i grundförordningen. Dessa synpunkter beaktades därför inte med avseende på påståendena kring inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller unionens intresse är detta inte ett relevant kriterium för bedömningen av huruvida ett klagomål motiverar inledandet av ett antidumpningsförfarande enligt artikel 5 i grundförordningen. Dessa synpunkter beaktades därför inte med avseende på påståendena kring inledandet av förfarandet.

| (26) | Dika, Hands och de marockanska myndigheterna påstod att klaganden inte beaktade andra faktorer, som den påstådda bristen på konkurrens mellan aluminiumhjul från unionen och aluminiumhjul från Marocko på grund av segmenteringen av marknaden, importen från tredjeländer och konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(26)

Dika, Hands och de marockanska myndigheterna påstod att klaganden inte beaktade andra faktorer, som den påstådda bristen på konkurrens mellan aluminiumhjul från unionen och aluminiumhjul från Marocko på grund av segmenteringen av marknaden, importen från tredjeländer och konsekvenserna av covid-19-pandemin.

| (27) | Kommissionens analys av klagomålet bekräftade att de ovannämnda faktorerna antingen var ogrundade, felaktiga eller otillräckliga för att ifrågasätta slutsatsen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att importen av den berörda produkten till unionen skedde till dumpade priser och verkade orsaka unionstillverkarna väsentlig skada. Dessa aspekter fastställdes på grundval av den bästa bevisning som fanns tillgänglig för klaganden vid den tidpunkten och som var tillräckligt representativ och tillförlitlig. Dessutom gjordes en noggrann granskning av påståendena från Dika, de marockanska myndigheterna och ACEA under undersökningens gång, och de behandlas ytterligare nedan. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionens analys av klagomålet bekräftade att de ovannämnda faktorerna antingen var ogrundade, felaktiga eller otillräckliga för att ifrågasätta slutsatsen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att importen av den berörda produkten till unionen skedde till dumpade priser och verkade orsaka unionstillverkarna väsentlig skada. Dessa aspekter fastställdes på grundval av den bästa bevisning som fanns tillgänglig för klaganden vid den tidpunkten och som var tillräckligt representativ och tillförlitlig. Dessutom gjordes en noggrann granskning av påståendena från Dika, de marockanska myndigheterna och ACEA under undersökningens gång, och de behandlas ytterligare nedan.

| (28) | På grundval av det som angetts ovan bekräftade kommissionen att klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning för dumpning, skada och orsakssamband, och därmed uppfyllt de krav som anges i artikel 5.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

På grundval av det som angetts ovan bekräftade kommissionen att klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning för dumpning, skada och orsakssamband, och därmed uppfyllt de krav som anges i artikel 5.2 i grundförordningen.

1.5   Stickprov

Stickprov

| (29) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (30) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sedan ett definitivt urval av tre unionstillverkare. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen var det urvalskriterium som användes de största representativa tillverkningskvantiteterna av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden, dvs. 1 oktober 2020–30 september 2021. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater. Urvalet motsvarade nästan 20 % av unionens totala tillverkningskvantitet av den likadana produkten och säkerställde en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, och inga synpunkter mottogs. |
| --- | --- |

(30)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sedan ett definitivt urval av tre unionstillverkare. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen var det urvalskriterium som användes de största representativa tillverkningskvantiteterna av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden, dvs. 1 oktober 2020–30 september 2021. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater. Urvalet motsvarade nästan 20 % av unionens totala tillverkningskvantitet av den likadana produkten och säkerställde en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, och inga synpunkter mottogs.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (31) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(31)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (32) | Ingen av de kända icke-närstående importörerna lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. |
| --- | --- |

(32)

Ingen av de kända icke-närstående importörerna lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet.

1.5.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Marocko

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Marocko

| (33) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Marocko att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Konungariket Marockos beskickning att namnge och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(33)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Marocko att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Konungariket Marockos beskickning att namnge och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (34) | Bara två exporterande tillverkare i det berörda landet, som stod för i stort sett all import av aluminiumhjul från Marocko, lämnade de begärda uppgifterna. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(34)

Bara två exporterande tillverkare i det berörda landet, som stod för i stort sett all import av aluminiumhjul från Marocko, lämnade de begärda uppgifterna. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.6   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (35) | Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden och två kända användare, och till två exporterande tillverkare i det berörda landet. Samma frågeformulär gjordes även tillgängliga via internet (7) på dagen för inledandet. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden och två kända användare, och till två exporterande tillverkare i det berörda landet. Samma frågeformulär gjordes även tillgängliga via internet (7) på dagen för inledandet.

7

| (36) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och unionens intresse. Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika länder kunde kommissionen inte göra alla kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen.






  — | Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen gjordes hos två unionstillverkare som ingick i urvalet, en användare (8) och hos följande exporterande tillverkare i Marocko: HANDS 8 SA (Hands). |
| --- | --- | --- |

(36)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och unionens intresse. Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika länder kunde kommissionen inte göra alla kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen.

—

Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen gjordes hos två unionstillverkare som ingick i urvalet, en användare (8) och hos följande exporterande tillverkare i Marocko: HANDS 8 SA (Hands).

8

Hands

| — | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (Dika). |
| --- | --- |

—

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (Dika).

Dika

| (37) | I linje med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (9) utförde kommissionen dessutom dubbelkontroller på distans med avseende på Dikas närstående företag CITIC Dicastal Co., Ltd (CITIC) och en unionstillverkare. |
| --- | --- |

(37)

I linje med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (9) utförde kommissionen dessutom dubbelkontroller på distans med avseende på Dikas närstående företag CITIC Dicastal Co., Ltd (CITIC) och en unionstillverkare.

9

1.7   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (38) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till och med den 30 september 2021 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(38)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till och med den 30 september 2021 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (39) | Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av HS-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Marocko, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer: 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(39)

Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av HS-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Marocko, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer: 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050) (den berörda produkten).

den berörda produkten

| (40) | Aluminiumhjul säljs traditionellt i unionen via två distributions- och försäljningskanaler: till OEM-segmentet, som främst består av biltillverkare, och till eftermarknaden, vilken bland annat omfattar distributörer, återförsäljare och reparationsverkstäder. Den berörda produkten från Marocko såldes uteslutande via OEM-kanalen under skadeundersökningsperioden. I OEM-distributionskanalen anordnar biltillverkarna anbudsförfaranden för aluminiumhjul, och de utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och marockanska exportörer kan konkurrera i samma anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(40)

Aluminiumhjul säljs traditionellt i unionen via två distributions- och försäljningskanaler: till OEM-segmentet, som främst består av biltillverkare, och till eftermarknaden, vilken bland annat omfattar distributörer, återförsäljare och reparationsverkstäder. Den berörda produkten från Marocko såldes uteslutande via OEM-kanalen under skadeundersökningsperioden. I OEM-distributionskanalen anordnar biltillverkarna anbudsförfaranden för aluminiumhjul, och de utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och marockanska exportörer kan konkurrera i samma anbudsförfaranden.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (41) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(41)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Marocko. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Marocko.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (42) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Marocko

Marocko

3.1.1   Samarbete med exporterande tillverkare

Samarbete med exporterande tillverkare

| (43) | Såsom anges i skäl 34 gav sig två marockanska exporterande tillverkare, Dika och Hands, till känna i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Dika har ett närstående företag, CITIC, som är en kinesisk tillverkare av aluminiumhjul. CITIC köper aluminiumhjul från Dika och säljer dem till unionen, Marocko och andra tredjeländer. Under dubbelkontrollen på distans av CITIC upptäcktes ett antal fel som gav upphov till allvarliga betänkligheter avseende tillförlitligheten hos förteckningarna över försäljningen på hemmamarknaden och i EU. Felen rörde främst skillnader mellan de priser som registrerats i försäljningsförteckningarna, priserna på fakturorna och de belopp som faktiskt betalats. |
| --- | --- |

(43)

Såsom anges i skäl 34 gav sig två marockanska exporterande tillverkare, Dika och Hands, till känna i undersökningen och besvarade frågeformuläret. Dika har ett närstående företag, CITIC, som är en kinesisk tillverkare av aluminiumhjul. CITIC köper aluminiumhjul från Dika och säljer dem till unionen, Marocko och andra tredjeländer. Under dubbelkontrollen på distans av CITIC upptäcktes ett antal fel som gav upphov till allvarliga betänkligheter avseende tillförlitligheten hos förteckningarna över försäljningen på hemmamarknaden och i EU. Felen rörde främst skillnader mellan de priser som registrerats i försäljningsförteckningarna, priserna på fakturorna och de belopp som faktiskt betalats.

| (44) | Under kontrollen på plats hos Dika den 1 april 2022, efter att dubbelkontrollen på distans av CITIC hade avslutats, överlämnade företaget en reviderad version av försäljningsförteckningarna och en förklaring till de avvikelser som hade påträffats. Vid denna tidpunkt fanns inte längre någon möjlighet att verifiera eller dubbelkontrollera de reviderade försäljningsförteckningarna. Dessutom visade en preliminär kontroll av de nyligen inlämnade uppgifterna att alla avvikelser som hade hittats i samband med dubbelkontrollen på distans inte hade korrigerats i företagets revideringar och att det totala antalet revideringar var betydligt högre än vad som förväntades utifrån nämnda dubbelkontroll. Misstagens karaktär och omfattning, och det faktum att vissa av dem kvarstod efter revideringen, gjorde att kommissionen inte kunde vara säker på att försäljningsförteckningarna var korrekta. Därför kunde kommissionen inte verifiera de uppgifter som var nödvändiga för att fastställa en dumpningsmarginal för företaget. |
| --- | --- |

(44)

Under kontrollen på plats hos Dika den 1 april 2022, efter att dubbelkontrollen på distans av CITIC hade avslutats, överlämnade företaget en reviderad version av försäljningsförteckningarna och en förklaring till de avvikelser som hade påträffats. Vid denna tidpunkt fanns inte längre någon möjlighet att verifiera eller dubbelkontrollera de reviderade försäljningsförteckningarna. Dessutom visade en preliminär kontroll av de nyligen inlämnade uppgifterna att alla avvikelser som hade hittats i samband med dubbelkontrollen på distans inte hade korrigerats i företagets revideringar och att det totala antalet revideringar var betydligt högre än vad som förväntades utifrån nämnda dubbelkontroll. Misstagens karaktär och omfattning, och det faktum att vissa av dem kvarstod efter revideringen, gjorde att kommissionen inte kunde vara säker på att försäljningsförteckningarna var korrekta. Därför kunde kommissionen inte verifiera de uppgifter som var nödvändiga för att fastställa en dumpningsmarginal för företaget.

| (45) | I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen informerades Dika och dess närstående bolag, via en skrivelse av den 5 maj 2022, om orsakerna till att kommissionen hade för avsikt att bortse från de uppgifter som inkommit, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar (skrivelsen enligt artikel 18). |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen informerades Dika och dess närstående bolag, via en skrivelse av den 5 maj 2022, om orsakerna till att kommissionen hade för avsikt att bortse från de uppgifter som inkommit, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar (skrivelsen enligt artikel 18).

skrivelsen enligt artikel 18

| (46) | Företaget besvarade kommissionens skrivelse den 12 maj 2022. I sitt svar förklarade företaget att det hade registrerat sin försäljning i försäljningsförteckningarna i enlighet med sina redovisningsprinciper. Företaget vidhöll därmed, till skillnad från vad det hade angett under dubbelkontrollen på distans och kontrollbesöket på plats, att de ursprungliga försäljningsförteckningarna, vilkas totala belopp kunde stämmas av mot företagets SAP-redovisningssystem, var fullständiga och korrekta, inte innehöll några fel och inte behövde revideras. De revideringar som företaget hade gjort efter dubbelkontrollen på distans påstods i stället endast ha överlämnats till kommissionen för att visa att CITIC samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget ansåg därför att kommissionen borde använda den ursprungliga, icke-reviderade versionen av försäljningsförteckningarna. Som alternativ hävdade företaget att kommissionen kunde använda de reviderade försäljningsförteckningar som tillhandahållits i skrivelsen, eftersom bristerna inte var av sådan karaktär att det skulle bli onödigt svårt att nå en någorlunda riktig slutsats. Dessa försäljningsförteckningar liknade de som tillhandahölls under kontrollbesöket på plats, med skillnaden att saknade uppgifter hade lagts till, vissa fel hade korrigerats och ytterligare förklaringar hade angetts. Flera fel återstod emellertid fortfarande, och för vissa transaktioner angavs fortfarande inte det belopp som faktiskt tagits emot. Kommissionen hade inte heller möjlighet att dubbelkontrollera eller verifiera de reviderade försäljningsförteckningar som tillhandahållits i företagets svar till skrivelsen enligt artikel 18. Företaget ansåg även att kommissionen, om den skulle hålla fast vid att tillämpa artikel 18 i grundförordningen, borde använda CITIC:s finansiella rapporter som delvis tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(46)

Företaget besvarade kommissionens skrivelse den 12 maj 2022. I sitt svar förklarade företaget att det hade registrerat sin försäljning i försäljningsförteckningarna i enlighet med sina redovisningsprinciper. Företaget vidhöll därmed, till skillnad från vad det hade angett under dubbelkontrollen på distans och kontrollbesöket på plats, att de ursprungliga försäljningsförteckningarna, vilkas totala belopp kunde stämmas av mot företagets SAP-redovisningssystem, var fullständiga och korrekta, inte innehöll några fel och inte behövde revideras. De revideringar som företaget hade gjort efter dubbelkontrollen på distans påstods i stället endast ha överlämnats till kommissionen för att visa att CITIC samarbetade fullt ut i undersökningen. Företaget ansåg därför att kommissionen borde använda den ursprungliga, icke-reviderade versionen av försäljningsförteckningarna. Som alternativ hävdade företaget att kommissionen kunde använda de reviderade försäljningsförteckningar som tillhandahållits i skrivelsen, eftersom bristerna inte var av sådan karaktär att det skulle bli onödigt svårt att nå en någorlunda riktig slutsats. Dessa försäljningsförteckningar liknade de som tillhandahölls under kontrollbesöket på plats, med skillnaden att saknade uppgifter hade lagts till, vissa fel hade korrigerats och ytterligare förklaringar hade angetts. Flera fel återstod emellertid fortfarande, och för vissa transaktioner angavs fortfarande inte det belopp som faktiskt tagits emot. Kommissionen hade inte heller möjlighet att dubbelkontrollera eller verifiera de reviderade försäljningsförteckningar som tillhandahållits i företagets svar till skrivelsen enligt artikel 18. Företaget ansåg även att kommissionen, om den skulle hålla fast vid att tillämpa artikel 18 i grundförordningen, borde använda CITIC:s finansiella rapporter som delvis tillgängliga uppgifter.

| (47) | Kommissionen instämde inte i företagets argument i svaret på skrivelsen enligt artikel 18. I frågeformuläret angående antidumpning uppmanades de exporterande tillverkarna uttryckligen att tillhandahålla försäljningsförteckningar med uppgifter om varje enskild transaktion. Av de tabellmallar som medföljde frågeformuläret framgår det klart att det är uppgifterna såsom de anges i fakturan som efterfrågas (kvantitet, belopp, dithörande kreditnotor etc.). Företaget medgav att det inte hade fyllt i försäljningsförteckningarna med utgångspunkt i fakturorna. Det hade i stället lämnat uppgifterna enligt sin egen redovisningspraxis. Dessutom hävdade företaget att eventuella skillnader mellan fakturabeloppet och det pris som faktiskt tas emot brukar registreras i försäljningsförteckningarna antingen som en rabatt, ett avdrag, en kreditnota eller på något annat sätt. Det konstaterades dock att dessa skillnader inte återgavs systematiskt i företagets försäljningsförteckningar. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen instämde inte i företagets argument i svaret på skrivelsen enligt artikel 18. I frågeformuläret angående antidumpning uppmanades de exporterande tillverkarna uttryckligen att tillhandahålla försäljningsförteckningar med uppgifter om varje enskild transaktion. Av de tabellmallar som medföljde frågeformuläret framgår det klart att det är uppgifterna såsom de anges i fakturan som efterfrågas (kvantitet, belopp, dithörande kreditnotor etc.). Företaget medgav att det inte hade fyllt i försäljningsförteckningarna med utgångspunkt i fakturorna. Det hade i stället lämnat uppgifterna enligt sin egen redovisningspraxis. Dessutom hävdade företaget att eventuella skillnader mellan fakturabeloppet och det pris som faktiskt tas emot brukar registreras i försäljningsförteckningarna antingen som en rabatt, ett avdrag, en kreditnota eller på något annat sätt. Det konstaterades dock att dessa skillnader inte återgavs systematiskt i företagets försäljningsförteckningar.

| (48) | Såsom anges i skäl 44 kunde inte de reviderade försäljningsförteckningarna dubbelkontrolleras eller verifieras inom den fastställda tidsramen. Enligt förklaringen till företaget i den skrivelse som skickades före kontrollen och dubbelkontrollen på distans den 11 mars 2022, och i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (10), var syftet med dubbelkontrollen på distans att försäkra sig om de uppgifter som företaget hade lämnat i sitt svar på frågeformuläret. Några sådana försäkringar gavs inte beträffande försäljningsförteckningarna i samband med dubbelkontrollen på distans. Ytterligare en dubbelkontroll på distans av CITIC, vilket föreslogs av företaget i dess svar på skrivelsen enligt artikel 18, bör inte användas som ett sätt att avhjälpa den bristande punktlighet eller de fel som konstaterades under den dubbelkontroll på distans som redan ägt rum inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

(48)

Såsom anges i skäl 44 kunde inte de reviderade försäljningsförteckningarna dubbelkontrolleras eller verifieras inom den fastställda tidsramen. Enligt förklaringen till företaget i den skrivelse som skickades före kontrollen och dubbelkontrollen på distans den 11 mars 2022, och i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (10), var syftet med dubbelkontrollen på distans att försäkra sig om de uppgifter som företaget hade lämnat i sitt svar på frågeformuläret. Några sådana försäkringar gavs inte beträffande försäljningsförteckningarna i samband med dubbelkontrollen på distans. Ytterligare en dubbelkontroll på distans av CITIC, vilket föreslogs av företaget i dess svar på skrivelsen enligt artikel 18, bör inte användas som ett sätt att avhjälpa den bristande punktlighet eller de fel som konstaterades under den dubbelkontroll på distans som redan ägt rum inom de fastställda tidsfristerna.

10

| (49) | Vissa ändringar som diskuterades under dubbelkontrollen på distans beaktades dessutom inte i de reviderade tabellerna. Till svaret på skrivelsen enligt artikel 18 hade företaget bifogat en ny reviderad försäljningsförteckning med ytterligare ändringar som inte heller kunde dubbelkontrolleras eller verifieras. Kommissionen ansåg därför att företaget inte hade tillhandahållit de begärda uppgifterna inom tidsfristerna i undersökningen. Det alternativ som föreslogs av företaget, dvs. att använda CITIC:s finansiella rapporter som delvis tillgängliga uppgifter, var inte godtagbart. Kommissionen skulle inte kunna fastställa ett normalvärde och ett exportpris med den utförlighet och noggrannhet som krävs enligt grundförordningen på grundval av de finansiella rapporterna, eftersom de inte skulle möjliggöra en analys per produkt eller per transaktion. |
| --- | --- |

(49)

Vissa ändringar som diskuterades under dubbelkontrollen på distans beaktades dessutom inte i de reviderade tabellerna. Till svaret på skrivelsen enligt artikel 18 hade företaget bifogat en ny reviderad försäljningsförteckning med ytterligare ändringar som inte heller kunde dubbelkontrolleras eller verifieras. Kommissionen ansåg därför att företaget inte hade tillhandahållit de begärda uppgifterna inom tidsfristerna i undersökningen. Det alternativ som föreslogs av företaget, dvs. att använda CITIC:s finansiella rapporter som delvis tillgängliga uppgifter, var inte godtagbart. Kommissionen skulle inte kunna fastställa ett normalvärde och ett exportpris med den utförlighet och noggrannhet som krävs enligt grundförordningen på grundval av de finansiella rapporterna, eftersom de inte skulle möjliggöra en analys per produkt eller per transaktion.

| (50) | Eftersom Dika och dess närstående bolag CITIC inte lämnade några uppgifter med hjälp av vilka kommissionen skulle kunna komma fram till ett rimligt tillförlitligt avgörande, och eftersom kontrollerbara uppgifter som skulle ha kunnat möjliggöra ett sådant avgörande inte hade tillhandahållits, beslutade kommissionen att bortse från företagets uppgifter om förteckningarna över försäljningen på hemmamarknaden och i EU. Eftersom dessa uppgifter är avgörande för att kunna fastställa ett normalvärde och ett exportpris kunde kommissionen inte beräkna någon individuell dumpningsmarginal för företaget. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom Dika och dess närstående bolag CITIC inte lämnade några uppgifter med hjälp av vilka kommissionen skulle kunna komma fram till ett rimligt tillförlitligt avgörande, och eftersom kontrollerbara uppgifter som skulle ha kunnat möjliggöra ett sådant avgörande inte hade tillhandahållits, beslutade kommissionen att bortse från företagets uppgifter om förteckningarna över försäljningen på hemmamarknaden och i EU. Eftersom dessa uppgifter är avgörande för att kunna fastställa ett normalvärde och ett exportpris kunde kommissionen inte beräkna någon individuell dumpningsmarginal för företaget.

| (51) | Mot denna bakgrund bortsåg kommissionen preliminärt från uppgifterna från denna exporterade tillverkare och bekräftade användningen av tillgängliga uppgifter med avseende på denna exporterande tillverkare på grundval av artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Mot denna bakgrund bortsåg kommissionen preliminärt från uppgifterna från denna exporterade tillverkare och bekräftade användningen av tillgängliga uppgifter med avseende på denna exporterande tillverkare på grundval av artikel 18.1 i grundförordningen.

3.1.2   Normalvärde

Normalvärde

| (52) | Till följd av tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen, såsom beskrivs i avsnitt 3.1.1, gällde beskrivningen av beräkningen av dumpningsmarginalen nedan endast den återstående marockanska exporterande tillverkaren, Hands. |
| --- | --- |

(52)

Till följd av tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen, såsom beskrivs i avsnitt 3.1.1, gällde beskrivningen av beräkningen av dumpningsmarginalen nedan endast den återstående marockanska exporterande tillverkaren, Hands.

| (53) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel. Kommissionen fastställde dock att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte hade sålt några produkter på hemmamarknaden. De få försäljningarna av aluminiumhjul till kunder i Marocko under undersökningsperioden gjordes till en biltillverkare i en ekonomisk tullfri zon (”zone d’accélération industrielle”, tidigare även kallad ”zone franche” eller ”zone franche d’exportation”), liknande den ekonomiska zon där den samarbetsvilliga tillverkaren var etablerad. Biltillverkaren köpte aluminiumhjulen för att montera en bil. Därefter skulle bilen, och inte hjulen, transporteras från den tullfria zonen antingen för inhemsk försäljning eller export. Bilens slutliga destination var dock med största sannolikhet inte den inhemska marknaden. En studie från 2020 visade att 90 % av alla bilar som tillverkas i Marocko är avsedda för exportmarknaden (11), vilket också bekräftades av uppgifter från marockanska biltillverkare (12). Enligt lag 19–94 som reglerar frihandelszoner måste dessutom företag som är etablerade i sådana zoner få minst 70 % av sin omsättning från export (13). |
| --- | --- |

(53)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel. Kommissionen fastställde dock att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte hade sålt några produkter på hemmamarknaden. De få försäljningarna av aluminiumhjul till kunder i Marocko under undersökningsperioden gjordes till en biltillverkare i en ekonomisk tullfri zon (”zone d’accélération industrielle”, tidigare även kallad ”zone franche” eller ”zone franche d’exportation”), liknande den ekonomiska zon där den samarbetsvilliga tillverkaren var etablerad. Biltillverkaren köpte aluminiumhjulen för att montera en bil. Därefter skulle bilen, och inte hjulen, transporteras från den tullfria zonen antingen för inhemsk försäljning eller export. Bilens slutliga destination var dock med största sannolikhet inte den inhemska marknaden. En studie från 2020 visade att 90 % av alla bilar som tillverkas i Marocko är avsedda för exportmarknaden (11), vilket också bekräftades av uppgifter från marockanska biltillverkare (12). Enligt lag 19–94 som reglerar frihandelszoner måste dessutom företag som är etablerade i sådana zoner få minst 70 % av sin omsättning från export (13).

zone d’accélération industrielle

zone franche

zone franche d’exportation

11

12

13

| (54) | Såsom förklaras ovan utgjorde försäljningen av aluminiumhjul från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till kunden i Marocko en försäljning från en ekonomisk zon till en annan. Företag som är etablerade i sådana ekonomiska zoner i Marocko omfattas inte av de lagar och andra författningar på tullområdet som annars gäller på marockanskt territorium, och varor som förs in i den ekonomiska zonen betraktas som export (14). Eftersom aluminiumhjulen tillverkades i en ekonomisk zon, och sedan såldes och transporterades till en annan ekonomisk zon, fördes de aldrig in i Marockos tullområde och kunde därför inte anses utgöra inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(54)

Såsom förklaras ovan utgjorde försäljningen av aluminiumhjul från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till kunden i Marocko en försäljning från en ekonomisk zon till en annan. Företag som är etablerade i sådana ekonomiska zoner i Marocko omfattas inte av de lagar och andra författningar på tullområdet som annars gäller på marockanskt territorium, och varor som förs in i den ekonomiska zonen betraktas som export (14). Eftersom aluminiumhjulen tillverkades i en ekonomisk zon, och sedan såldes och transporterades till en annan ekonomisk zon, fördes de aldrig in i Marockos tullområde och kunde därför inte anses utgöra inhemsk försäljning.

14

| (55) | Även om försäljningen till den ekonomiska frizonen i Marocko hade betraktats som inhemsk försäljning, skulle den under alla omständigheter varken ha varit representativ eller ha gjorts vid normal handel, enligt vad som krävs i artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Även om försäljningen till den ekonomiska frizonen i Marocko hade betraktats som inhemsk försäljning, skulle den under alla omständigheter varken ha varit representativ eller ha gjorts vid normal handel, enligt vad som krävs i artikel 2.1 i grundförordningen.

| (56) | I detta avseende undersökte kommissionen först huruvida den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljningskvantitet på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala inhemska försäljningskvantiteten av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av tillverkarens totala exportkvantitet av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På denna grund var den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning i Marocko inte representativ. |
| --- | --- |

(56)

I detta avseende undersökte kommissionen först huruvida den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljningskvantitet på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala inhemska försäljningskvantiteten av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av tillverkarens totala exportkvantitet av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På denna grund var den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning i Marocko inte representativ.

| (57) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Analysen av den inhemska försäljningen visade att ingen försäljning på hemmamarknaden var lönsam och därmed inte skedde vid normal handel. |
| --- | --- |

(57)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Analysen av den inhemska försäljningen visade att ingen försäljning på hemmamarknaden var lönsam och därmed inte skedde vid normal handel.

| (58) | Eftersom det inte förelåg någon försäljning av en likadan produkt vid normal handel på hemmamarknaden konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom det inte förelåg någon försäljning av en likadan produkt vid normal handel på hemmamarknaden konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (59) | I artikel 2.3 i grundförordningen fastställs att när det inte förekommer någon inhemsk försäljning vid normal handel ska normalvärdet för den likadana produkten beräknas på grundval av tillverkningskostnaden i ursprungslandet jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I artikel 2.6 i grundförordningen anges att försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten ska baseras på faktiska uppgifter om den undersökta exportörens eller producentens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Eftersom det inte förelåg någon försäljning av en likadan produkt vid normal handel för Hands, såsom förklaras ovan, kan fastställandet enligt artikel 2.6 i grundförordningen ske med hjälp av






  a) | det vägda genomsnittet för de faktiska belopp som har fastställts för andra exportörer eller producenter som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet, |
| --- | --- | --- |

(59)

I artikel 2.3 i grundförordningen fastställs att när det inte förekommer någon inhemsk försäljning vid normal handel ska normalvärdet för den likadana produkten beräknas på grundval av tillverkningskostnaden i ursprungslandet jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I artikel 2.6 i grundförordningen anges att försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten ska baseras på faktiska uppgifter om den undersökta exportörens eller producentens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Eftersom det inte förelåg någon försäljning av en likadan produkt vid normal handel för Hands, såsom förklaras ovan, kan fastställandet enligt artikel 2.6 i grundförordningen ske med hjälp av

a)

det vägda genomsnittet för de faktiska belopp som har fastställts för andra exportörer eller producenter som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet,

| b) | den berörda exportörens eller producentens faktiska kostnader för produktion och försäljning av produkter vid normal handel inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet, |
| --- | --- |

b)

den berörda exportörens eller producentens faktiska kostnader för produktion och försäljning av produkter vid normal handel inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet,

| c) | någon annan rimlig metod, under förutsättning att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet. |
| --- | --- |

c)

någon annan rimlig metod, under förutsättning att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet.

| (60) | När det gäller artikel 2.6 a fanns det bara en annan exporterande tillverkare av aluminiumhjul i Marocko, nämligen Dika. Dika sålde också alla sina aluminiumhjul i Marocko till biltillverkare etablerade i ekonomiska zoner. Såsom förklaras i skälen 53 och 54 ansågs sådan försäljning inte vara inhemsk försäljning. Dessutom måste det genomsnitt som avses i artikel 2.6 a vara ett vägt genomsnitt av minst två exporterande tillverkare (15). Av det skälet kunde Dikas uppgifter inte användas, även om dess försäljning hade ansetts vara tillförlitlig. Artikel 2.6 a kunde därför inte tillämpas. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller artikel 2.6 a fanns det bara en annan exporterande tillverkare av aluminiumhjul i Marocko, nämligen Dika. Dika sålde också alla sina aluminiumhjul i Marocko till biltillverkare etablerade i ekonomiska zoner. Såsom förklaras i skälen 53 och 54 ansågs sådan försäljning inte vara inhemsk försäljning. Dessutom måste det genomsnitt som avses i artikel 2.6 a vara ett vägt genomsnitt av minst två exporterande tillverkare (15). Av det skälet kunde Dikas uppgifter inte användas, även om dess försäljning hade ansetts vara tillförlitlig. Artikel 2.6 a kunde därför inte tillämpas.

15

| (61) | Enligt artikel 2.6 b krävs produktion och försäljning av produkter vid normal handel inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden för den berörda exportören eller producenten. Hands tillverkade dock endast aluminiumhjul, och ingen försäljning skedde vid normal handel. Därför kunde inte heller artikel 2.6 b tillämpas. |
| --- | --- |

(61)

Enligt artikel 2.6 b krävs produktion och försäljning av produkter vid normal handel inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden för den berörda exportören eller producenten. Hands tillverkade dock endast aluminiumhjul, och ingen försäljning skedde vid normal handel. Därför kunde inte heller artikel 2.6 b tillämpas.

| (62) | I artikel 2.6 c hänvisas till ”någon annan rimlig metod” för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Eftersom det inte fanns några andra tillverkare av aluminiumhjul i Marocko ansåg kommissionen det vara rimligt att använda de försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som fastställts för tillverkare av aluminiumhjul i Brasilien. Brasilien föreslogs som ett lämpligt representativt land i den begäran om översyn som ligger till grund för den pågående översynen vid giltighetstidens utgång med avseende på aluminiumhjul från Kina (16). Tillägget för vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader fastställdes till 11,49 % och för vägd genomsnittlig vinst till 4,89 %. |
| --- | --- |

(62)

I artikel 2.6 c hänvisas till ”någon annan rimlig metod” för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Eftersom det inte fanns några andra tillverkare av aluminiumhjul i Marocko ansåg kommissionen det vara rimligt att använda de försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som fastställts för tillverkare av aluminiumhjul i Brasilien. Brasilien föreslogs som ett lämpligt representativt land i den begäran om översyn som ligger till grund för den pågående översynen vid giltighetstidens utgång med avseende på aluminiumhjul från Kina (16). Tillägget för vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader fastställdes till 11,49 % och för vägd genomsnittlig vinst till 4,89 %.

16

| (63) | I artikel 2.6 c föreskrivs även tillämpning av ett tak för tillägget för vinst enligt denna metod, för att säkerställa att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet. Det fanns inga andra marockanska tillverkare av aluminiumhjul än Dika och Hands, vilkas vinster inte kunde användas eftersom de inte sålde några produkter på den inhemska marockanska marknaden. Dessutom hade kommissionen inte tillgång till uppgifter om vinsten för möjliga producenter eller exportörer av bildelar av aluminium eller andra aluminiumprodukter med anknytning till bilindustrin i Marocko. |
| --- | --- |

(63)

I artikel 2.6 c föreskrivs även tillämpning av ett tak för tillägget för vinst enligt denna metod, för att säkerställa att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet. Det fanns inga andra marockanska tillverkare av aluminiumhjul än Dika och Hands, vilkas vinster inte kunde användas eftersom de inte sålde några produkter på den inhemska marockanska marknaden. Dessutom hade kommissionen inte tillgång till uppgifter om vinsten för möjliga producenter eller exportörer av bildelar av aluminium eller andra aluminiumprodukter med anknytning till bilindustrin i Marocko.

| (64) | Kommissionen ansåg att aluminiumhjul tillhör samma generella produktkategori som andra aluminiumprodukter som extruderade aluminiumprodukter eller aluminiumprofiler. Till dessa produkter används samma huvudsakliga råvara (aluminium), vilken står för den största delen av tillverkningskostnaden. Dessutom inbegriper de olika tillverkningsprocesserna smältning eller upphettning av aluminiumet för att gjuta det till önskad form. Den vägda genomsnittliga vinsten för de sju marockanska tillverkarna av sådana aluminiumprodukter, vilkas finansiella uppgifter för 2020 fanns tillgängliga, var 4,16 %. Denna procentsats användes som tak för vinsten för de brasilianska tillverkarna av aluminiumhjul. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen ansåg att aluminiumhjul tillhör samma generella produktkategori som andra aluminiumprodukter som extruderade aluminiumprodukter eller aluminiumprofiler. Till dessa produkter används samma huvudsakliga råvara (aluminium), vilken står för den största delen av tillverkningskostnaden. Dessutom inbegriper de olika tillverkningsprocesserna smältning eller upphettning av aluminiumet för att gjuta det till önskad form. Den vägda genomsnittliga vinsten för de sju marockanska tillverkarna av sådana aluminiumprodukter, vilkas finansiella uppgifter för 2020 fanns tillgängliga, var 4,16 %. Denna procentsats användes som tak för vinsten för de brasilianska tillverkarna av aluminiumhjul.

| (65) | Normalvärdet konstruerades sedan genom att de brasilianska försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinst som nämns i skäl 62 adderades med Hands tillverkningskostnad, men med ett tak på 4,16 %. |
| --- | --- |

(65)

Normalvärdet konstruerades sedan genom att de brasilianska försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinst som nämns i skäl 62 adderades med Hands tillverkningskostnad, men med ett tak på 4,16 %.

3.1.3   Exportpris

Exportpris

| (66) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via ett närstående bolag som fungerar som importör. |
| --- | --- |

(66)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via ett närstående bolag som fungerar som importör.

| (67) | För försäljningen direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

För försäljningen direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (68) | För försäljningen på export till unionen via ett närstående bolag i egenskap av importör fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. Vinsterna baserades på de vinster som vanligtvis görs av icke-närstående importörer eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och den närstående importören. Med tanke på att ingen icke-närstående importör samarbetade med kommissionen i undersökningen använde kommissionen den vinst som fastställts i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång avseende aluminiumhjul från Kina (17). |
| --- | --- |

(68)

För försäljningen på export till unionen via ett närstående bolag i egenskap av importör fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. Vinsterna baserades på de vinster som vanligtvis görs av icke-närstående importörer eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och den närstående importören. Med tanke på att ingen icke-närstående importör samarbetade med kommissionen i undersökningen använde kommissionen den vinst som fastställts i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång avseende aluminiumhjul från Kina (17).

17

3.1.4   Jämförelse

Jämförelse

| (69) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (70) | När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, packningsutgifter, kreditkostnader, avdrag och andra faktorer. |
| --- | --- |

(70)

När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, packningsutgifter, kreditkostnader, avdrag och andra faktorer.

3.1.5   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (71) | För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (72) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Marocko fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportkvantitet till unionen uttryckt som en andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. |
| --- | --- |

(72)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Marocko fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportkvantitet till unionen uttryckt som en andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext.

| (73) | Såsom förklaras i avsnitt 3.1.1 fanns det bara en samarbetsvillig marockansk exporterande tillverkare. Eftersom detta företags export av aluminiumhjul utgjorde mindre än 50 % av unionens totala import av aluminiumhjul under undersökningsperioden ansågs graden av samarbetsvilja i detta fall vara låg. På denna grund beslutade kommissionen att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för produkttyper som sålts i representativa kvantiteter av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Försäljningen på export av dessa produkttyper stod för omkring 50 % av den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens hela export till unionen. |
| --- | --- |

(73)

Såsom förklaras i avsnitt 3.1.1 fanns det bara en samarbetsvillig marockansk exporterande tillverkare. Eftersom detta företags export av aluminiumhjul utgjorde mindre än 50 % av unionens totala import av aluminiumhjul under undersökningsperioden ansågs graden av samarbetsvilja i detta fall vara låg. På denna grund beslutade kommissionen att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för produkttyper som sålts i representativa kvantiteter av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Försäljningen på export av dessa produkttyper stod för omkring 50 % av den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens hela export till unionen.

| (74) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 SA | 8,0  % |
| Alla övriga företag | 16,5  % |

(74)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal

HANDS 8 SA

8,0  %

Alla övriga företag

16,5  %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (75) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av cirka 30 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av cirka 30 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (76) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden uppskattades till cirka 64,3 miljoner enheter. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, däribland de svar på det makroekonomiska frågeformuläret som lämnats av klaganden. Såsom anges i skäl 30 stod de unionstillverkare som ingick i urvalet för nästan 20 % av den totala tillverkningskvantiteten från de kända unionstillverkarna av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(76)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden uppskattades till cirka 64,3 miljoner enheter. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, däribland de svar på det makroekonomiska frågeformuläret som lämnats av klaganden. Såsom anges i skäl 30 stod de unionstillverkare som ingick i urvalet för nästan 20 % av den totala tillverkningskvantiteten från de kända unionstillverkarna av den likadana produkten.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (77) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (enheter) | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (i tusen enheter) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Källa: Eurostats databas Comext, EUWA och kontrollerade svar på frågeformulär. |

(77)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (enheter)

Förbrukning i unionen (enheter)

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Total förbrukning (i tusen enheter)

77 873

73 797

59 530

64 311

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Källa: Eurostats databas Comext, EUWA och kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (78) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden hämtades från klagomålet och justerades på grundval av uppgifterna i svaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet för undersökningsperioden. Vad gäller importen utgick kommissionen från Eurostats databas Comext. Eftersom databasen Comext endast innehåller uppgifter om vikten på importen och inte antalet importerade aluminiumhjul var det dock nödvändigt att omvandla vikten till antal enheter. I klagomålet använde klaganden det omräkningstal som tillämpats i den senaste undersökningen av samma produkt (18) (dvs. 10,9 kg/enhet). Omräkningstalets giltighet kontrollerades utifrån svaren på frågeformulären från de marockanska tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet. Undersökningen visade att den vägda genomsnittliga vikt per enhet som för närvarande är tillämplig är 11,3 kg/enhet, eftersom utvecklingen på marknaden går mot större hjuldiametrar som leder till en högre vikt per hjul. Av den anledningen användes detta omräkningstal vid fastställandet av unionsförbrukningen per enhet. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden hämtades från klagomålet och justerades på grundval av uppgifterna i svaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet för undersökningsperioden. Vad gäller importen utgick kommissionen från Eurostats databas Comext. Eftersom databasen Comext endast innehåller uppgifter om vikten på importen och inte antalet importerade aluminiumhjul var det dock nödvändigt att omvandla vikten till antal enheter. I klagomålet använde klaganden det omräkningstal som tillämpats i den senaste undersökningen av samma produkt (18) (dvs. 10,9 kg/enhet). Omräkningstalets giltighet kontrollerades utifrån svaren på frågeformulären från de marockanska tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet. Undersökningen visade att den vägda genomsnittliga vikt per enhet som för närvarande är tillämplig är 11,3 kg/enhet, eftersom utvecklingen på marknaden går mot större hjuldiametrar som leder till en högre vikt per hjul. Av den anledningen användes detta omräkningstal vid fastställandet av unionsförbrukningen per enhet.

18

| (79) | Såsom anges i skäl 16 är unionens marknad ojämnt uppdelad mellan två distributionskanaler, dvs. OEM och eftermarknaden. Det mesta av försäljningen sker via OEM-kanalen, som har en marknadsandel på 90 %. De 10 % av försäljningen som sker på eftermarknaden har således en begränsad inverkan på den övergripande bedömningen av unionens marknad. Dess inverkan begränsas ytterligare av det faktum att de marockanska tillverkarna huvudsakligen sålde via OEM-kanalen, vilket även var fallet med de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. De sistnämnda sålde nästan uteslutande via OEM-kanalen (omkring 99,6 % av deras försäljning). Detta hade således inte någon inverkan på analysen av prisjämförelsen, vilken i det aktuella ärendet utfördes på mikroekonomisk nivå på grundval av de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet. Följaktligen beslutade kommissionen preliminärt att inte dela upp förbrukningen mellan de två försäljningskanalerna i samband med denna undersökning. |
| --- | --- |

(79)

Såsom anges i skäl 16 är unionens marknad ojämnt uppdelad mellan två distributionskanaler, dvs. OEM och eftermarknaden. Det mesta av försäljningen sker via OEM-kanalen, som har en marknadsandel på 90 %. De 10 % av försäljningen som sker på eftermarknaden har således en begränsad inverkan på den övergripande bedömningen av unionens marknad. Dess inverkan begränsas ytterligare av det faktum att de marockanska tillverkarna huvudsakligen sålde via OEM-kanalen, vilket även var fallet med de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. De sistnämnda sålde nästan uteslutande via OEM-kanalen (omkring 99,6 % av deras försäljning). Detta hade således inte någon inverkan på analysen av prisjämförelsen, vilken i det aktuella ärendet utfördes på mikroekonomisk nivå på grundval av de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet. Följaktligen beslutade kommissionen preliminärt att inte dela upp förbrukningen mellan de två försäljningskanalerna i samband med denna undersökning.

| (80) | Unionens förbrukning minskade med 5 % mellan 2018 och 2019, och med 19 % mellan 2019 och 2020. Under 2020 minskade bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led i och med att försäljningen av aluminiumhjul sjönk med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt betydande under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 59 miljoner under 2020 till 64 miljoner under undersökningsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna. |
| --- | --- |

(80)

Unionens förbrukning minskade med 5 % mellan 2018 och 2019, och med 19 % mellan 2019 och 2020. Under 2020 minskade bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led i och med att försäljningen av aluminiumhjul sjönk med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt betydande under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 59 miljoner under 2020 till 64 miljoner under undersökningsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Kvantitet av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Kvantitet av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (81) | Kommissionen fastställde importkvantiteten på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen fastställde importkvantiteten på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen.

| (82) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importkvantitet (enheter) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importkvantitet från Marocko (i tusen enheter) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Index (2019 = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Marknadsandel (i %) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Index (2019 = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Källa: Eurostats databas Comext. |

(82)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importkvantitet (enheter) och marknadsandel

Importkvantitet (enheter) och marknadsandel

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Importkvantitet från Marocko (i tusen enheter)

0

15,7

1 038

2 516

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Marknadsandel (i %)

—

0,0

1,7

3,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Källa: Eurostats databas Comext.

Källa:

| (83) | Under 2019 exporterade Marocko några få tusen enheter; exporten ökade dock under 2020 och undersökningsperioden, från 1 miljon till 2,5 miljoner enheter. I registreringsförordningen påpekades att exporten under månaderna efter undersökningsperioden fortsatte att öka i samma takt som under undersökningsperioden. Såsom anges i skäl 79 skedde denna försäljning uteslutande via OEM-kanalen. |
| --- | --- |

(83)

Under 2019 exporterade Marocko några få tusen enheter; exporten ökade dock under 2020 och undersökningsperioden, från 1 miljon till 2,5 miljoner enheter. I registreringsförordningen påpekades att exporten under månaderna efter undersökningsperioden fortsatte att öka i samma takt som under undersökningsperioden. Såsom anges i skäl 79 skedde denna försäljning uteslutande via OEM-kanalen.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet: prisunderskridande och pristryck

Priser på importen från det berörda landet: prisunderskridande och pristryck

| (84) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och de samarbetsvilliga unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och de samarbetsvilliga unionstillverkarna.

| (85) | Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Genomsnittliga importpriser från Marocko | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I euro/enhet | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Index (2019 = 100) | — | 100 | 109 | 114 |
| Källa: Eurostats databas Comext. |

(85)

Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Genomsnittliga importpriser från Marocko

Genomsnittliga importpriser från Marocko

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

I euro/enhet

—

39,2

42,6

44,7

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

—

100

100

109

109

114

114

Källa: Eurostats databas Comext.

Källa:

| (86) | Det genomsnittliga importpriset från Marocko steg med omkring 2 euro/enhet mellan 2020 och undersökningsperioden. En del av försäljningspriset är dock knutet till aluminiumpriset på London Metal Exchange, vilket ökade avsevärt med omkring 25 % under perioden. |
| --- | --- |

(86)

Det genomsnittliga importpriset från Marocko steg med omkring 2 euro/enhet mellan 2020 och undersökningsperioden. En del av försäljningspriset är dock knutet till aluminiumpriset på London Metal Exchange, vilket ökade avsevärt med omkring 25 % under perioden.

| (87) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

| (88) | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut direkt av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och |
| --- | --- |

(88)

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut direkt av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och

| (89) | det motsvarande vägda genomsnittliga priset per produkttyp för importen endast från Hands till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(89)

det motsvarande vägda genomsnittliga priset per produkttyp för importen endast från Hands till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (90) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 26,9 % för importen till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(90)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 26,9 % för importen till unionsmarknaden.

| (91) | Kommissionen kunde även fastslå att pristryck hade förekommit. Som framgår av tabell 7 sålde unionsindustrin till ett pris som motsvarade tillverkningskostnaderna under 2020 och till ett pris som var lägre än tillverkningskostnaderna under undersökningsperioden. Det var just under dessa år som den dumpade importen började öka och unionsindustrin började förlora marknadsandelar. De låga importpriserna på den dumpade importen hindrade därmed unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser, vilket ledde till förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen kunde även fastslå att pristryck hade förekommit. Som framgår av tabell 7 sålde unionsindustrin till ett pris som motsvarade tillverkningskostnaderna under 2020 och till ett pris som var lägre än tillverkningskostnaderna under undersökningsperioden. Det var just under dessa år som den dumpade importen började öka och unionsindustrin började förlora marknadsandelar. De låga importpriserna på den dumpade importen hindrade därmed unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser, vilket ledde till förluster under undersökningsperioden.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (92) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (93) | Såsom anges i skäl 30 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(93)

Såsom anges i skäl 30 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (94) | För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaret på det makroekonomiska frågeformuläret. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(94)

För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaret på det makroekonomiska frågeformuläret. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (95) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningskvantitet, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(95)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningskvantitet, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (96) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(96)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (97) | Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskvantitet (i tusen enheter) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Produktionskapacitet (i tusen enheter) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(97)

Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Produktionskvantitet (i tusen enheter)

59 182

57 097

44 718

48 752

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Produktionskapacitet (i tusen enheter)

62 614

62 475

61 619

61 294

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapacitetsutnyttjande (i %)

95

91

73

80

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (98) | Unionsindustrins tillverkningskvantitet minskade överlag med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade något, med 4 %, mellan 2018 och 2019. I samband med covid-19-pandemin sjönk tillverkningen med 12,3 miljoner enheter under 2020, men återhämtade sig under undersökningsperioden med 4 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(98)

Unionsindustrins tillverkningskvantitet minskade överlag med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade något, med 4 %, mellan 2018 och 2019. I samband med covid-19-pandemin sjönk tillverkningen med 12,3 miljoner enheter under 2020, men återhämtade sig under undersökningsperioden med 4 miljoner enheter.

| (99) | Samtidigt som unionsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 2 % följde kapacitetsutnyttjandet samma negativa trend som tillverkningen och sjönk med 15 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Samtidigt som unionsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 2 % följde kapacitetsutnyttjandet samma negativa trend som tillverkningen och sjönk med 15 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningskvantitet och marknadsandel

| (100) | Unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningskvantitet och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningskvantitet på unionsmarknaden (i tusen enheter) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Marknadsandel (i %) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(100)

Unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningskvantitet och marknadsandel

Försäljningskvantitet och marknadsandel

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Försäljningskvantitet på unionsmarknaden (i tusen enheter)

57 501

55 502

43 110

45 391

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Marknadsandel (i %)

73,8

75,2

72,4

70,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (101) | Unionsindustrins försäljningskvantitet på unionsmarknaden minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 3 % mellan 2018 och 2019 och föll sedan med 12 miljoner enheter under 2020. Försäljningen återhämtade sig med 2,2 miljoner enheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Unionsindustrins försäljningskvantitet på unionsmarknaden minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 3 % mellan 2018 och 2019 och föll sedan med 12 miljoner enheter under 2020. Försäljningen återhämtade sig med 2,2 miljoner enheter under undersökningsperioden.

| (102) | Unionsindustrins marknadsandel ökade något mellan 2018 och 2019, för att sedan minska under 2020 och vidare under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Unionsindustrins marknadsandel ökade något mellan 2018 och 2019, för att sedan minska under 2020 och vidare under undersökningsperioden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (103) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(103)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Antal anställda

17 816

17 866

16 963

16 790

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Produktivitet (enhet/anställd)

3 322

3 196

2 636

2 904

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Källa: EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (104) | Samtidigt som antalet anställda minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden sjönk produktiviteten med 13 %. Den minskade produktiviteten berodde främst på den lägre tillverkningskvantiteten under skadeundersökningsperioden. En minskande produktivitet innebär ökade arbetskraftskostnader per tillverkad enhet av produkten. |
| --- | --- |

(104)

Samtidigt som antalet anställda minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden sjönk produktiviteten med 13 %. Den minskade produktiviteten berodde främst på den lägre tillverkningskvantiteten under skadeundersökningsperioden. En minskande produktivitet innebär ökade arbetskraftskostnader per tillverkad enhet av produkten.

4.4.2.4   Tillväxt

| (105) | Såsom förklaras i avsnitten 4.4.2.1–4.4.2.3 minskade unionsindustrins tillverkningskvantitet och kapacitetsutnyttjande med 18 % respektive 16 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet och lägre produktivitet. Unionsindustrins totala kostnader ökade med 1,7 euro/enhet (+ 3,4 %) under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris sjönk emellertid med 3,3 euro/enhet (– 6,1 %). |
| --- | --- |

(105)

Såsom förklaras i avsnitten 4.4.2.1–4.4.2.3 minskade unionsindustrins tillverkningskvantitet och kapacitetsutnyttjande med 18 % respektive 16 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet och lägre produktivitet. Unionsindustrins totala kostnader ökade med 1,7 euro/enhet (+ 3,4 %) under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris sjönk emellertid med 3,3 euro/enhet (– 6,1 %).

| (106) | Vidare föll försäljningskvantiteten på unionsmarknaden med 21 % och marknadsandelen med 5 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Detta innebar därmed en försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 steg unionsindustrins tillverkningskostnader samtidigt som dess försäljningspriser inte kunde justeras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(106)

Vidare föll försäljningskvantiteten på unionsmarknaden med 21 % och marknadsandelen med 5 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Detta innebar därmed en försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 steg unionsindustrins tillverkningskostnader samtidigt som dess försäljningspriser inte kunde justeras i enlighet därmed.

| (107) | Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför försämrats. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför försämrats.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (108) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på kvantiteten av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(108)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på kvantiteten av och priserna för importen från det berörda landet.

| (109) | Aluminiumhjul är föremål för antidumpningsåtgärder gentemot Kina, vilka infördes 2010 (19). I den senaste översynen vid giltighetstidens utgång (20) drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte längre led väsentlig skada och att den hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen. Detta bekräftades 2018 och 2019, när unionsindustrins finansiella situation hade förbättrats avsevärt och innan importen från Marocko inleddes för att därefter öka betydligt. |
| --- | --- |

(109)

Aluminiumhjul är föremål för antidumpningsåtgärder gentemot Kina, vilka infördes 2010 (19). I den senaste översynen vid giltighetstidens utgång (20) drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte längre led väsentlig skada och att den hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen. Detta bekräftades 2018 och 2019, när unionsindustrins finansiella situation hade förbättrats avsevärt och innan importen från Marocko inleddes för att därefter öka betydligt.

19

20

| (110) | Följaktligen bekräftade kommissionen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen genom import från Kina, innan den dumpade importen från Marocko nådde unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(110)

Följaktligen bekräftade kommissionen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen genom import från Kina, innan den dumpade importen från Marocko nådde unionsmarknaden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (111) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionens marknad (euro/enhet) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(111)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionens marknad (euro/enhet)

53,9

52,3

49,3

50,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet)

49,9

48,2

49,3

51,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (112) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 4 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(112)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 4 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden.

| (113) | Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på fleråriga avtal med biltillverkarnas kunder med fasta kvantiteter och priser. Biltillverkarna skapar hård konkurrens mellan leverantörerna med hjälp av upphandlingar och väljer, efter flera anbudsomgångar, de två leverantörer som erbjuder de bästa villkoren; under anbudsomgångarna måste EU-tillverkarna anpassa sig till bland annat marockanska tillverkare som erbjuder låga priser. Detta gör att unionsindustrin inte kan föra de ökade tillverkningskostnaderna vidare. Även om unionsindustrin endast har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med stigande råvarupriser under det ettåriga avtalets löptid bör den i princip kunna höja sina försäljningspriser under avtalsförhandlingarna för det efterföljande året. I detta fall kunde unionsindustrin emellertid inte göra detta under skadeundersökningsperioden på grund av pristrycket från importen. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet sjönk, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4. |
| --- | --- |

(113)

Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på fleråriga avtal med biltillverkarnas kunder med fasta kvantiteter och priser. Biltillverkarna skapar hård konkurrens mellan leverantörerna med hjälp av upphandlingar och väljer, efter flera anbudsomgångar, de två leverantörer som erbjuder de bästa villkoren; under anbudsomgångarna måste EU-tillverkarna anpassa sig till bland annat marockanska tillverkare som erbjuder låga priser. Detta gör att unionsindustrin inte kan föra de ökade tillverkningskostnaderna vidare. Även om unionsindustrin endast har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med stigande råvarupriser under det ettåriga avtalets löptid bör den i princip kunna höja sina försäljningspriser under avtalsförhandlingarna för det efterföljande året. I detta fall kunde unionsindustrin emellertid inte göra detta under skadeundersökningsperioden på grund av pristrycket från importen. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet sjönk, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (114) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(114)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

35 216

35 700

33 084

35 951

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (115) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning 2019 och en minskning med 6 % under 2020, främst på grund av produktionsavbrott i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(115)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning 2019 och en minskning med 6 % under 2020, främst på grund av produktionsavbrott i samband med covid-19-pandemin.

4.4.3.3   Lager

| (116) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i tusen enheter) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Utgående lager som andel av produktionen (i %) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(116)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Utgående lager (i tusen enheter)

556

439

492

776

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Utgående lager som andel av produktionen (i %)

0,9

0,8

1,1

1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (117) | Lagerhållningen ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 21 % under 2019, med 12 % under 2020 och återhämtade sig under undersökningsperioden med + 57 %. Såsom förklaras i skäl 113 kännetecknas unionsindustrin för aluminiumhjul av fleråriga ramavtal mellan tillverkare och kunder med fasta kvantiteter och priser. Dessa ramavtal genomförs genom inköpsorder i enlighet med kundernas behov. Detta gör att unionsindustrin kan planera sin produktion och lagerhållning. Lagerhållningen är därför inte en viktig indikator för bedömningen av unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(117)

Lagerhållningen ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 21 % under 2019, med 12 % under 2020 och återhämtade sig under undersökningsperioden med + 57 %. Såsom förklaras i skäl 113 kännetecknas unionsindustrin för aluminiumhjul av fleråriga ramavtal mellan tillverkare och kunder med fasta kvantiteter och priser. Dessa ramavtal genomförs genom inköpsorder i enlighet med kundernas behov. Detta gör att unionsindustrin kan planera sin produktion och lagerhållning. Lagerhållningen är därför inte en viktig indikator för bedömningen av unionsindustrins resultat.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (118) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | –1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | –21 |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investeringar (i tusen euro) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Räntabilitet | 12,0 | 9,1 | 0,3 | –0,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | –4 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(118)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

7,5

8,2

0,4

–1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

–21

–21

Kassaflöde (i tusen euro)

81 153

82 495

31 805

22 956

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investeringar (i tusen euro)

37 788

30 757

19 848

21 845

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Räntabilitet

12,0

9,1

0,3

–0,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

–4

–4

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (119) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (120) | Unionsindustrins lönsamhet ökade mellan 2018 och 2019 från 7,5 % till 8,2 %, men minskade sedan kraftigt mellan 2020 och undersökningsperioden, då förluster rapporterades (– 1,6 %). Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden, utan började gå med förlust. |
| --- | --- |

(120)

Unionsindustrins lönsamhet ökade mellan 2018 och 2019 från 7,5 % till 8,2 %, men minskade sedan kraftigt mellan 2020 och undersökningsperioden, då förluster rapporterades (– 1,6 %). Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden, utan började gå med förlust.

| (121) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades nedåt med en kraftig minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Detta gjorde att unionsindustrin hade svårt att själv finansiera sin verksamhet, vilket är ytterligare en indikation på dess försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(121)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades nedåt med en kraftig minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Detta gjorde att unionsindustrin hade svårt att själv finansiera sin verksamhet, vilket är ytterligare en indikation på dess försämrade ekonomiska situation.

| (122) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den följde en liknande negativ trend som lönsamheten och nettokassaflödet. Räntabiliteten minskade avsevärt mellan 2018 och undersökningsperioden och blev negativ under undersökningsperioden. Därför kunde unionsindustrin inte skapa tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. Faktum är att unionsindustrin upprätthöll sina investeringar under skadeundersökningsperioden, främst på grund av behovet att uppfylla rättsliga krav och behoven på marknaden, utan att kunna skapa någon avkastning på dessa investeringar. Räntabilitetens negativa utveckling under skadeundersökningsperioden visade även att unionsindustrins övergripande ekonomiska situation hade försämrats i stor utsträckning. |
| --- | --- |

(122)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den följde en liknande negativ trend som lönsamheten och nettokassaflödet. Räntabiliteten minskade avsevärt mellan 2018 och undersökningsperioden och blev negativ under undersökningsperioden. Därför kunde unionsindustrin inte skapa tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. Faktum är att unionsindustrin upprätthöll sina investeringar under skadeundersökningsperioden, främst på grund av behovet att uppfylla rättsliga krav och behoven på marknaden, utan att kunna skapa någon avkastning på dessa investeringar. Räntabilitetens negativa utveckling under skadeundersökningsperioden visade även att unionsindustrins övergripande ekonomiska situation hade försämrats i stor utsträckning.

| (123) | Kapitalanskaffningsförmågan bland de unionstillverkare som ingick i urvalet påverkades av deras försämrade ekonomiska situation. Den betydande minskningen av lönsamheten och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring unionsindustrins likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar. |
| --- | --- |

(123)

Kapitalanskaffningsförmågan bland de unionstillverkare som ingick i urvalet påverkades av deras försämrade ekonomiska situation. Den betydande minskningen av lönsamheten och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring unionsindustrins likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (124) | De ekonomiska indikatorerna på både makronivå och mikronivå försämrades generellt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

De ekonomiska indikatorerna på både makronivå och mikronivå försämrades generellt under skadeundersökningsperioden.

| (125) | Unionsindustrins tillverkningskapacitet låg på en stabil nivå, men kapacitetsutnyttjandet minskade med 16 % mellan 2018 och undersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per ton aluminiumhjul. Enligt samma trend minskade unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Unionsindustrins tillverkningskapacitet låg på en stabil nivå, men kapacitetsutnyttjandet minskade med 16 % mellan 2018 och undersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per ton aluminiumhjul. Enligt samma trend minskade unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

| (126) | Unionsindustrins finansiella situation försämrades framför allt på grund av höjda tillverkningskostnader som inte kunde täckas med en motsvarande höjning av försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(126)

Unionsindustrins finansiella situation försämrades framför allt på grund av höjda tillverkningskostnader som inte kunde täckas med en motsvarande höjning av försäljningspriserna.

| (127) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden steg med 9 % under samma period. Pristrycket från den dumpade importen till lägre priser ledde från och med 2020 till förluster, som sedan ökade ytterligare under undersökningsperioden. Nettoinvesteringarna minskade med 42 % och räntabiliteten blev negativ under skadeundersökningsperioden. Kassaflödets utveckling var också negativ, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Antalet anställda minskade under samma period med 6 %. Samtidigt minskade produktiviteten med 13 %, vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per enhet av produkten. |
| --- | --- |

(127)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden steg med 9 % under samma period. Pristrycket från den dumpade importen till lägre priser ledde från och med 2020 till förluster, som sedan ökade ytterligare under undersökningsperioden. Nettoinvesteringarna minskade med 42 % och räntabiliteten blev negativ under skadeundersökningsperioden. Kassaflödets utveckling var också negativ, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Antalet anställda minskade under samma period med 6 %. Samtidigt minskade produktiviteten med 13 %, vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per enhet av produkten.

| (128) | Såsom framgår av ovanstående försämrades ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens. |
| --- | --- |

(128)

Såsom framgår av ovanstående försämrades ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens.

| (129) | Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(129)

Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (130) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och effekterna av fleråriga avtal. |
| --- | --- |

(130)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och effekterna av fleråriga avtal.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

5.1.1   Kvantitet och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

Kvantitet och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

| (131) | Kommissionen undersökte utvecklingen av importkvantiteten från det berörda landet och dess inverkan på unionsindustrin enligt kravet i artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen undersökte utvecklingen av importkvantiteten från det berörda landet och dess inverkan på unionsindustrin enligt kravet i artikel 3.2 i grundförordningen.

| (132) | Importkvantiteterna från det berörda landet fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden, från kvantiteter på 16 376 enheter 2019 till 1 miljon enheter 2020 och 2,5 miljoner enheter under undersökningsperioden. Denna betydande ökning fortsatte även under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(132)

Importkvantiteterna från det berörda landet fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden, från kvantiteter på 16 376 enheter 2019 till 1 miljon enheter 2020 och 2,5 miljoner enheter under undersökningsperioden. Denna betydande ökning fortsatte även under covid-19-pandemin.

| (133) | Marknadsandelen för importen från Marocko steg från 0,0 % 2018 till 3,9 % under undersökningsperioden. Följaktligen har det förekommit en betydande ökning av dumpad import i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Marknadsandelen för importen från Marocko steg från 0,0 % 2018 till 3,9 % under undersökningsperioden. Följaktligen har det förekommit en betydande ökning av dumpad import i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen.

5.1.2   Pris för den dumpade importen från det berörda landet och priseffekter

Pris för den dumpade importen från det berörda landet och priseffekter

| (134) | Det genomsnittliga importpriset för importen från Marocko steg med 14 % mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna ökning kan dock endast delvis spegla ökningen av priset på den huvudsakliga råvaran aluminium på London Metal Exchange under samma period. Som förklaras i skäl 90 underskred importen från Marocko unionsindustrins priser med 8,0 %. Under alla omständigheter pressade de stora importkvantiteterna till låga priser ner unionsindustrins priser, eftersom industrin, så som förklaras i skäl 113 ovan, tvingades sänka sina priser för att behålla konkurrenskraften i en sådan utsträckning att priserna inte längre täckte tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(134)

Det genomsnittliga importpriset för importen från Marocko steg med 14 % mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna ökning kan dock endast delvis spegla ökningen av priset på den huvudsakliga råvaran aluminium på London Metal Exchange under samma period. Som förklaras i skäl 90 underskred importen från Marocko unionsindustrins priser med 8,0 %. Under alla omständigheter pressade de stora importkvantiteterna till låga priser ner unionsindustrins priser, eftersom industrin, så som förklaras i skäl 113 ovan, tvingades sänka sina priser för att behålla konkurrenskraften i en sådan utsträckning att priserna inte längre täckte tillverkningskostnaderna.

5.1.3   Orsakssambandet mellan den dumpade importen från Marocko och den väsentliga skadan för unionsindustrin

Orsakssambandet mellan den dumpade importen från Marocko och den väsentliga skadan för unionsindustrin

| (135) | De ökade importkvantiteterna från Marocko i kombination med de låga genomsnittliga försäljningspriserna hade en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Dessutom innebar de marockanska tillverkarnas deltagande i biltillverkarnas anbudsförfaranden att de generella marknadspriserna pressades nedåt. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att föra över de stigande råvarukostnaderna på kunderna, eftersom den utsattes för orättvis konkurrens på grund av importen av den berörda produkten. Unionsindustrins strategi var att upprätthålla tillverkningskvantiteterna och marknadsandelen för att täcka de fasta kostnaderna på bekostnad av lönsamheten. Lågprisimporten från Marocko förhindrade prishöjningar av unionsindustrin, som annars skulle ha ägt rum i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen, och orsakade därmed ett nedåtgående pristryck. |
| --- | --- |

(135)

De ökade importkvantiteterna från Marocko i kombination med de låga genomsnittliga försäljningspriserna hade en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Dessutom innebar de marockanska tillverkarnas deltagande i biltillverkarnas anbudsförfaranden att de generella marknadspriserna pressades nedåt. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att föra över de stigande råvarukostnaderna på kunderna, eftersom den utsattes för orättvis konkurrens på grund av importen av den berörda produkten. Unionsindustrins strategi var att upprätthålla tillverkningskvantiteterna och marknadsandelen för att täcka de fasta kostnaderna på bekostnad av lönsamheten. Lågprisimporten från Marocko förhindrade prishöjningar av unionsindustrin, som annars skulle ha ägt rum i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen, och orsakade därmed ett nedåtgående pristryck.

| (136) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av den dumpade importen från det berörda landet i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av den dumpade importen från det berörda landet i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (137) | Importkvantiteten från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Import från tredjeländer











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Kvantitet (i tusen enheter) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Marknadsandel (i %) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Kina | Kvantitet (i tusen enheter) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Marknadsandel (i %) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thailand | Kvantitet (i tusen enheter) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Marknadsandel (i %) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Sydkorea | Kvantitet (i tusen enheter) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Marknadsandel (i %) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Övriga tredjeländer | Kvantitet (i tusen enheter) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Marknadsandel (i %) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Marocko | Kvantitet (i tusen enheter) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Marknadsandel (i %) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Genomsnittspris (euro/enhet) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Källa: Eurostats databas Comext. |

(137)

Importkvantiteten från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Turkiet

Kvantitet (i tusen enheter)

7 983

7 632

7 010

8 364

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Marknadsandel (i %)

10,3

10,3

11,8

13,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Genomsnittspris (euro/enhet)

53,6

51,9

49,7

51,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Kina

Kvantitet (i tusen enheter)

3 734

3 493

2 230

2 205

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Marknadsandel (i %)

4,8

4,7

3,7

3,4

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Genomsnittspris (euro/enhet)

50,1

50,3

49,3

53,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thailand

Kvantitet (i tusen enheter)

2 228

1 911

1 527

1 487

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Marknadsandel (i %)

2,9

2,6

2,6

2,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Genomsnittspris (euro/enhet)

52,3

50,8

49,0

50,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Sydkorea

Kvantitet (i tusen enheter)

1 813

1 577

1 460

1 065

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Marknadsandel (i %)

2,3

2,1

2,5

1,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Genomsnittspris (euro/enhet)

52,2

52,9

50,9

53,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Övriga tredjeländer

Kvantitet (i tusen enheter)

4 612

3 663

3 151

3 279

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Marknadsandel (i %)

5,9

5,0

5,3

5,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Genomsnittspris (euro/enhet)

69,1

74,9

71,1

75,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Totalt för alla tredjeländer utom Marocko

Kvantitet (i tusen enheter)

20 372

18 278

15 380

16 402

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Marknadsandel (i %)

26,2

24,8

25,8

25,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Genomsnittspris (euro/enhet)

56,2

56,1

54,1

56,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Källa: Eurostats databas Comext.

Källa:

| (138) | Importkvantiteterna från övriga tredjeländer svarade för en marknadsandel på 26,2 % under 2018 och 25,5 % under undersökningsperioden. Kvantiteten av denna import minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen följde delvis samma trend med en minskning på 3 %. Det genomsnittliga importpriset för denna import ökade med 1 % och var högre jämfört med unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 12 %) och betydligt högre i jämförelse med det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet (+ 26 %). Det enda land som ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, från 10,3 % till 13,0 %, var Turkiet. De turkiska genomsnittspriserna var dock något högre jämfört med unionsindustrins (+ 1,0 %) och betydligt högre i jämförelse med det berörda landets importpriser (+ 14 %). |
| --- | --- |

(138)

Importkvantiteterna från övriga tredjeländer svarade för en marknadsandel på 26,2 % under 2018 och 25,5 % under undersökningsperioden. Kvantiteten av denna import minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen följde delvis samma trend med en minskning på 3 %. Det genomsnittliga importpriset för denna import ökade med 1 % och var högre jämfört med unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 12 %) och betydligt högre i jämförelse med det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet (+ 26 %). Det enda land som ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, från 10,3 % till 13,0 %, var Turkiet. De turkiska genomsnittspriserna var dock något högre jämfört med unionsindustrins (+ 1,0 %) och betydligt högre i jämförelse med det berörda landets importpriser (+ 14 %).

| (139) | Således drog kommissionen den preliminära slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte hade bidragit till den skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(139)

Således drog kommissionen den preliminära slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte hade bidragit till den skada som vållats unionsindustrin.

5.2.2   Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin

| (140) | Under 2020 sjönk bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led. Försäljningen av aluminiumhjul minskade följaktligen med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt betydande under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 60 miljoner under 2020 till 65 miljoner under undersökningsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå, framför allt på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna. Den ökade efterfrågan under undersökningsperioden gynnade inte unionsindustrin, utan främst den marockanska importen (import på 2,6 miljoner under undersökningsperioden och en marknadsandel på 4 %). Förutom att ta över en del av försäljningskvantiteten bidrog den marockanska importen till ett nedåtgående pristryck som hindrade unionstillverkarna att föra över de ökade kostnaderna på sina kunder, vilket ledde till betydligt lägre omsättning och ytterligare förluster jämfört med 2020. |
| --- | --- |

(140)

Under 2020 sjönk bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led. Försäljningen av aluminiumhjul minskade följaktligen med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt betydande under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 60 miljoner under 2020 till 65 miljoner under undersökningsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå, framför allt på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna. Den ökade efterfrågan under undersökningsperioden gynnade inte unionsindustrin, utan främst den marockanska importen (import på 2,6 miljoner under undersökningsperioden och en marknadsandel på 4 %). Förutom att ta över en del av försäljningskvantiteten bidrog den marockanska importen till ett nedåtgående pristryck som hindrade unionstillverkarna att föra över de ökade kostnaderna på sina kunder, vilket ledde till betydligt lägre omsättning och ytterligare förluster jämfört med 2020.

| (141) | I detta avseende hade covid-19-pandemin verkligen en negativ inverkan på unionsindustrin, särskilt under 2020 då unionsindustrin tillfälligt behövde stänga sina produktionsanläggningar. När marknaden återhämtade sig efter covid-19 gynnades dock inte unionsindustrin, på grund av den ökade importen från det berörda landet till dumpade priser. |
| --- | --- |

(141)

I detta avseende hade covid-19-pandemin verkligen en negativ inverkan på unionsindustrin, särskilt under 2020 då unionsindustrin tillfälligt behövde stänga sina produktionsanläggningar. När marknaden återhämtade sig efter covid-19 gynnades dock inte unionsindustrin, på grund av den ökade importen från det berörda landet till dumpade priser.

| (142) | Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att covid-19-pandemin inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att covid-19-pandemin inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (143) | Exportkvantiteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportkvantitet (i tusen enheter) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Källa: EUWA för exportkvantiteter och genomsnittspris från kontrollerade svar på frågeformulär. |

(143)

Exportkvantiteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2018

2019

2020

Undersökningsperioden

Exportkvantitet (i tusen enheter)

3 454

2 892

2 138

2 719

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Genomsnittspris (euro/enhet)

67,3

68,7

60,6

66,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Källa: EUWA för exportkvantiteter och genomsnittspris från kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (144) | Exportförsäljningen till icke-närstående kunder motsvarade 5,6 % av unionsindustrins totala tillverkning under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden varierade exportkvantiteterna – först minskade de med 38 % mellan 2018 och 2020, varefter de ökade under undersökningsperioden. Sammantaget sjönk exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden med 21 %. Exportpriset per enhet var avsevärt högre jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Exportförsäljningen till icke-närstående kunder motsvarade 5,6 % av unionsindustrins totala tillverkning under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden varierade exportkvantiteterna – först minskade de med 38 % mellan 2018 och 2020, varefter de ökade under undersökningsperioden. Sammantaget sjönk exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden med 21 %. Exportpriset per enhet var avsevärt högre jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden.

| (145) | Under undersökningsperioden sålde unionsindustrin mer än 95 % av sin tillverkning på unionens marknad. Även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen den preliminära slutsatsen, med tanke på den stora andelen försäljning i unionen jämfört med exportförsäljningen, att denna utveckling inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(145)

Under undersökningsperioden sålde unionsindustrin mer än 95 % av sin tillverkning på unionens marknad. Även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen den preliminära slutsatsen, med tanke på den stora andelen försäljning i unionen jämfört med exportförsäljningen, att denna utveckling inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.4   Effekten av fleråriga avtal och utvecklingen av tillverkningskostnaden

Effekten av fleråriga avtal och utvecklingen av tillverkningskostnaden

| (146) | Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på fleråriga avtal med biltillverkarnas kunder med fasta priser för en viss typ av bil under den tid som den skulle tillverkas. Unionsindustrin har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med ökande råvarupriser under avtalens löptid. I princip borde dock unionsindustrin kunna höja sina försäljningspriser när den förhandlar om avtalen för det efterföljande året. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 ökade unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionens marknad låg kvar på en jämn nivå. |
| --- | --- |

(146)

Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på fleråriga avtal med biltillverkarnas kunder med fasta priser för en viss typ av bil under den tid som den skulle tillverkas. Unionsindustrin har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med ökande råvarupriser under avtalens löptid. I princip borde dock unionsindustrin kunna höja sina försäljningspriser när den förhandlar om avtalen för det efterföljande året. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 ökade unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionens marknad låg kvar på en jämn nivå.

| (147) | Såsom illustreras i tabell 7 hade unionsindustrin trots de ettåriga avtalen inga svårigheter att sälja till priser som täckte dess tillverkningskostnad under 2018 och 2019 när det inte skedde någon import från Marocko. När importerade produkter började föras in under 2020, för att öka betydligt under undersökningsperioden till följd av det pristryck som de orsakade, kunde dock unionsindustrin inte längre anpassa sina försäljningspriser i de senaste ettåriga avtalen i tillräcklig omfattning för att täcka de ökande tillverkningskostnaderna. Detta ledde till att unionsindustrin endast gjorde mycket låga vinster 2020 och gick med förlust under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Såsom illustreras i tabell 7 hade unionsindustrin trots de ettåriga avtalen inga svårigheter att sälja till priser som täckte dess tillverkningskostnad under 2018 och 2019 när det inte skedde någon import från Marocko. När importerade produkter började föras in under 2020, för att öka betydligt under undersökningsperioden till följd av det pristryck som de orsakade, kunde dock unionsindustrin inte längre anpassa sina försäljningspriser i de senaste ettåriga avtalen i tillräcklig omfattning för att täcka de ökande tillverkningskostnaderna. Detta ledde till att unionsindustrin endast gjorde mycket låga vinster 2020 och gick med förlust under undersökningsperioden.

| (148) | Följaktligen förefaller inte eftersläpningen i tid mellan ökningen av råvarukostnaderna och höjningen av försäljningspriserna på grund av de ettåriga avtalen ha hindrat unionsindustrin från att anpassa sina försäljningspriser till de ökande tillverkningskostnaderna under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta drog kommissionen den preliminära slutsatsen att fastställandet av försäljningspriserna i ettåriga avtal inte hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. |
| --- | --- |

(148)

Följaktligen förefaller inte eftersläpningen i tid mellan ökningen av råvarukostnaderna och höjningen av försäljningspriserna på grund av de ettåriga avtalen ha hindrat unionsindustrin från att anpassa sina försäljningspriser till de ökande tillverkningskostnaderna under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta drog kommissionen den preliminära slutsatsen att fastställandet av försäljningspriserna i ettåriga avtal inte hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan.

5.2.5   Förbrukning

Förbrukning

| (149) | Användarna hävdade att minskningen av unionens marknad för aluminiumhjul hade orsakat skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(149)

Användarna hävdade att minskningen av unionens marknad för aluminiumhjul hade orsakat skada för unionsindustrin.

| (150) | Som anges i skäl 139 minskade förbrukningen i unionen med 13 miljoner enheter, dvs. med 17 %, under skadeundersökningsperioden. Unionens försäljningssiffror speglade utvecklingen av förbrukningen i unionen. När förbrukningen återhämtade sig under undersökningsperioden och ökade med 8 % jämfört med 2020 kunde unionsindustrin dock inte dra nytta av detta på grund av importen från Marocko. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 2,9 procentenheter, från 71,7 % under 2020 till 68,8 % under undersökningsperioden, samtidigt som marknadsandelen för importen från Marocko ökade med 129 %, från 1,7 % under 2020 till 3,9 % under undersökningsperioden. Det var med andra ord det nedåtgående pristrycket till följd av den dumpade importen till låga priser som vållade unionsindustrin skada, snarare än en förlust av kvantitet på grund av minskande förbrukning. |
| --- | --- |

(150)

Som anges i skäl 139 minskade förbrukningen i unionen med 13 miljoner enheter, dvs. med 17 %, under skadeundersökningsperioden. Unionens försäljningssiffror speglade utvecklingen av förbrukningen i unionen. När förbrukningen återhämtade sig under undersökningsperioden och ökade med 8 % jämfört med 2020 kunde unionsindustrin dock inte dra nytta av detta på grund av importen från Marocko. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 2,9 procentenheter, från 71,7 % under 2020 till 68,8 % under undersökningsperioden, samtidigt som marknadsandelen för importen från Marocko ökade med 129 %, från 1,7 % under 2020 till 3,9 % under undersökningsperioden. Det var med andra ord det nedåtgående pristrycket till följd av den dumpade importen till låga priser som vållade unionsindustrin skada, snarare än en förlust av kvantitet på grund av minskande förbrukning.

| (151) | Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att minskningen av efterfrågan på marknaden med 17 % inte kunde anses vara en orsak till skada som hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. |
| --- | --- |

(151)

Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att minskningen av efterfrågan på marknaden med 17 % inte kunde anses vara en orsak till skada som hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan.

5.3   Slutsats beträffande orsakssamband

Slutsats beträffande orsakssamband

| (152) | Försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation sammanföll i tid med ökande kvantiteter av import av aluminiumhjul till dumpade priser från det berörda landet. |
| --- | --- |

(152)

Försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation sammanföll i tid med ökande kvantiteter av import av aluminiumhjul till dumpade priser från det berörda landet.

| (153) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Effekterna av importen från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin och den minskade efterfrågan, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och de fleråriga avtalen togs i beaktande. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Effekterna av importen från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin och den minskade efterfrågan, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och de fleråriga avtalen togs i beaktande.

| (154) | På grundval av ovanstående drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, antingen var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(154)

På grundval av ovanstående drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, antingen var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (155) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(155)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen.

6.1   Skademarginal

Skademarginal

| (156) | Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(156)

Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen.

| (157) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna, forskning och utveckling (FoU) och innovation samt den lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(157)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna, forskning och utveckling (FoU) och innovation samt den lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

| (158) | Som ett första steg fastställde kommissionen en grundläggande vinst som skulle täcka samtliga kostnader under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen tog den vinst som uppnåddes av de unionstillverkare som ingick i urvalet innan den illojala importen från Marocko accelererade och började skada unionsindustrin. Denna vinstmarginal fastställdes till 7,9 %, vilket motsvarar den genomsnittliga vinst som unionsindustrin uppnådde 2018–2019. |
| --- | --- |

(158)

Som ett första steg fastställde kommissionen en grundläggande vinst som skulle täcka samtliga kostnader under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen tog den vinst som uppnåddes av de unionstillverkare som ingick i urvalet innan den illojala importen från Marocko accelererade och började skada unionsindustrin. Denna vinstmarginal fastställdes till 7,9 %, vilket motsvarar den genomsnittliga vinst som unionsindustrin uppnådde 2018–2019.

| (159) | Unionsindustrin visade att EU:s investeringsnivå, FoU och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden. Unionsindustrins påståenden befanns vara motiverade. För att återge detta i vinstmålet räknade kommissionen ut skillnaden mellan utgifterna för investeringar, FoU och innovation under normala konkurrensförhållanden enligt uppgifter från unionsindustrin som kontrollerades av kommissionen, och de faktiska utgifterna för investeringar, FoU och innovation under skadeundersökningsperioden. Denna skillnad, uttryckt som en andel av omsättningen, var 0,4 %. |
| --- | --- |

(159)

Unionsindustrin visade att EU:s investeringsnivå, FoU och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden. Unionsindustrins påståenden befanns vara motiverade. För att återge detta i vinstmålet räknade kommissionen ut skillnaden mellan utgifterna för investeringar, FoU och innovation under normala konkurrensförhållanden enligt uppgifter från unionsindustrin som kontrollerades av kommissionen, och de faktiska utgifterna för investeringar, FoU och innovation under skadeundersökningsperioden. Denna skillnad, uttryckt som en andel av omsättningen, var 0,4 %.

| (160) | Denna procentsats på 0,4 % lades till den grundläggande vinsten på 7,9 % enligt skäl 158, vilket innebar ett vinstmål på 8,3 %. |
| --- | --- |

(160)

Denna procentsats på 0,4 % lades till den grundläggande vinsten på 7,9 % enligt skäl 158, vilket innebar ett vinstmål på 8,3 %.

| (161) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. Med den tillgängliga bevisningen som grund fastställde kommissionen en ytterligare kostnad på 0,5 euro/enhet. Denna ytterligare kostnad adderades till det icke-skadevållande pris som anges i ovanstående skäl. |
| --- | --- |

(161)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. Med den tillgängliga bevisningen som grund fastställde kommissionen en ytterligare kostnad på 0,5 euro/enhet. Denna ytterligare kostnad adderades till det icke-skadevållande pris som anges i ovanstående skäl.

| (162) | På denna grund beräknade kommissionen ett vägt genomsnittligt icke-skadevållande pris på 55,9 euro/enhet för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet på tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp. |
| --- | --- |

(162)

På denna grund beräknade kommissionen ett vägt genomsnittligt icke-skadevållande pris på 55,9 euro/enhet för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet på tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp.

| (163) | Kommissionen fastställde sedan nivån för skademarginal på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Marocko som ingick i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen fastställde sedan nivån för skademarginal på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Marocko som ingick i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (164) | Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” definieras på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skäl 73).








  Land | Företag | Dumpningsmarginal (%) | Skademarginal (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marocko | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Alla övriga företag | 16,5 | 51,6 |

(164)

Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” definieras på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skäl 73).

Land

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Skademarginal (%)

Marocko

Hands

8,0

44,0

Alla övriga företag

16,5

51,6

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (165) | Antidumpningsåtgärderna kommer att ha positiva effekter för unionstillverkarna, eftersom de kommer att ge unionsindustrin möjlighet att anpassa sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden. Därmed skulle unionsindustrin kunna återgå till en hållbar situation och göra investeringar i framtiden, framför allt för att uppfylla de miljömässiga och sociala kraven. |
| --- | --- |

(165)

Antidumpningsåtgärderna kommer att ha positiva effekter för unionstillverkarna, eftersom de kommer att ge unionsindustrin möjlighet att anpassa sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden. Därmed skulle unionsindustrin kunna återgå till en hållbar situation och göra investeringar i framtiden, framför allt för att uppfylla de miljömässiga och sociala kraven.

| (166) | Utan åtgärder kommer unionsindustrin även i fortsättningen att lida väsentlig skada, samtidigt som en ytterligare försämring av dess ekonomiska situation är att förvänta, i synnerhet när det gäller lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, framför allt mot bakgrund av ökningen av dumpad import från det berörda landet som fortsatte efter undersökningsperioden, vilket kan hota hela unionsindustrins bärkraft. |
| --- | --- |

(166)

Utan åtgärder kommer unionsindustrin även i fortsättningen att lida väsentlig skada, samtidigt som en ytterligare försämring av dess ekonomiska situation är att förvänta, i synnerhet när det gäller lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, framför allt mot bakgrund av ökningen av dumpad import från det berörda landet som fortsatte efter undersökningsperioden, vilket kan hota hela unionsindustrins bärkraft.

7.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (167) | Importörerna kontaktades i samband med inledandet. Ingen av dem samarbetade emellertid i undersökningen. |
| --- | --- |

(167)

Importörerna kontaktades i samband med inledandet. Ingen av dem samarbetade emellertid i undersökningen.

| (168) | När det gäller användarna samarbetade två biltillverkare och deras intresseorganisation (ACEA). |
| --- | --- |

(168)

När det gäller användarna samarbetade två biltillverkare och deras intresseorganisation (ACEA).

| (169) | Biltillverkarna är kunder till unionsindustrin för aluminiumhjul. De anskaffar redan omkring 70 % av sitt behov av aluminiumhjul från unionsindustrin. Importen från det berörda landet hade en marknadsandel på unionens marknad på 3,9 % under undersökningsperioden, medan importen från övriga tredjeländer hade en marknadsandel på 25,5 % med högre prisnivåer än unionsindustrins. Biltillverkarna hade således också andra försörjningskällor, utöver unionsindustrin och Marocko. Detta bekräftades även av att inköpen av aluminiumhjul från Marocko utgjorde ungefär 30 % av de två användarnas totala inköp av aluminiumhjul under undersökningsperioden. Dessutom visade uppgifter från de två användare som besvarade frågeformuläret att aluminiumhjul stod för cirka 0,5 % av deras tillverkningskostnad. Följaktligen drog kommissionen den preliminära slutsatsen att åtgärdernas inverkan på aluminiumhjul är begränsad för biltillverkare. |
| --- | --- |

(169)

Biltillverkarna är kunder till unionsindustrin för aluminiumhjul. De anskaffar redan omkring 70 % av sitt behov av aluminiumhjul från unionsindustrin. Importen från det berörda landet hade en marknadsandel på unionens marknad på 3,9 % under undersökningsperioden, medan importen från övriga tredjeländer hade en marknadsandel på 25,5 % med högre prisnivåer än unionsindustrins. Biltillverkarna hade således också andra försörjningskällor, utöver unionsindustrin och Marocko. Detta bekräftades även av att inköpen av aluminiumhjul från Marocko utgjorde ungefär 30 % av de två användarnas totala inköp av aluminiumhjul under undersökningsperioden. Dessutom visade uppgifter från de två användare som besvarade frågeformuläret att aluminiumhjul stod för cirka 0,5 % av deras tillverkningskostnad. Följaktligen drog kommissionen den preliminära slutsatsen att åtgärdernas inverkan på aluminiumhjul är begränsad för biltillverkare.

| (170) | ACEA hävdade att importen från Marocko uppfyller strategiska behov hos unionens biltillverkare som unionstillverkarna av aluminiumhjul inte har förmåga att uppfylla, eftersom de avsiktligt väljer att inte öka sin tillverkningskapacitet. Av det skälet har biltillverkarna inget annat val än att diversifiera sin försörjning, bland annat genom att förlita sig på olika importkällor. |
| --- | --- |

(170)

ACEA hävdade att importen från Marocko uppfyller strategiska behov hos unionens biltillverkare som unionstillverkarna av aluminiumhjul inte har förmåga att uppfylla, eftersom de avsiktligt väljer att inte öka sin tillverkningskapacitet. Av det skälet har biltillverkarna inget annat val än att diversifiera sin försörjning, bland annat genom att förlita sig på olika importkällor.

| (171) | Såsom anges i skäl 40 levererar unionstillverkarna aluminiumhjul till biltillverkarna, och deras verksamhet är beroende av de kontrakt som tilldelas av dessa stora företag. Valet av leverantörer av aluminiumhjul och därmed de faktiska leveranserna av hjul sker flera år före biltillverkningen, vilket bör ge tillverkarna av aluminiumhjul tid att anpassa sin produktion. Vid behov skulle unionstillverkarna av aluminiumhjul kunna öka sin kapacitet med relativt kort varsel, eftersom de nödvändiga investeringarna inte rör ugnar eller måleribås, utan snarare gjutmaskiner som enkelt kan installeras. Detta innebär att om unionstillverkarna av aluminiumhjul inte har investerat i ytterligare tillverkningskapacitet beror det snarare på avsaknad av tillräckliga framtida kontrakt med biltillverkarna. Unionsindustrin har således inte haft tillräckliga incitament att investera i ytterligare kapacitet i avsaknad av en förutsebar ökning av efterfrågan på dess tillverkning. Dessutom uppgick förbrukningen i unionen till 64,31 miljoner enheter under undersökningsperioden. Den totala kapaciteten hos unionsindustrin var 61,29 miljoner enheter, medan unionens sammanlagda tillverkning uppgick till 48,75 miljoner enheter under undersökningsperioden och unionsindustrins export låg på 2,71 miljoner enheter. Följaktligen har unionsindustrin redan tillräcklig tillverkningskapacitet för att täcka nästan hela unionens efterfrågan på aluminiumhjul. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(171)

Såsom anges i skäl 40 levererar unionstillverkarna aluminiumhjul till biltillverkarna, och deras verksamhet är beroende av de kontrakt som tilldelas av dessa stora företag. Valet av leverantörer av aluminiumhjul och därmed de faktiska leveranserna av hjul sker flera år före biltillverkningen, vilket bör ge tillverkarna av aluminiumhjul tid att anpassa sin produktion. Vid behov skulle unionstillverkarna av aluminiumhjul kunna öka sin kapacitet med relativt kort varsel, eftersom de nödvändiga investeringarna inte rör ugnar eller måleribås, utan snarare gjutmaskiner som enkelt kan installeras. Detta innebär att om unionstillverkarna av aluminiumhjul inte har investerat i ytterligare tillverkningskapacitet beror det snarare på avsaknad av tillräckliga framtida kontrakt med biltillverkarna. Unionsindustrin har således inte haft tillräckliga incitament att investera i ytterligare kapacitet i avsaknad av en förutsebar ökning av efterfrågan på dess tillverkning. Dessutom uppgick förbrukningen i unionen till 64,31 miljoner enheter under undersökningsperioden. Den totala kapaciteten hos unionsindustrin var 61,29 miljoner enheter, medan unionens sammanlagda tillverkning uppgick till 48,75 miljoner enheter under undersökningsperioden och unionsindustrins export låg på 2,71 miljoner enheter. Följaktligen har unionsindustrin redan tillräcklig tillverkningskapacitet för att täcka nästan hela unionens efterfrågan på aluminiumhjul. Följaktligen avvisades påståendet.

| (172) | ACEA påstod att unionsindustrin för aluminiumhjul inte tillgodosåg biltillverkarnas krav på outnyttjad kapacitet (unionsindustrin rapporterade en hög grad av kapacitetsutnyttjande, på över 95 %), vilket tvingade biltillverkarna att diversifiera sin anskaffning, framför allt från Marocko. |
| --- | --- |

(172)

ACEA påstod att unionsindustrin för aluminiumhjul inte tillgodosåg biltillverkarnas krav på outnyttjad kapacitet (unionsindustrin rapporterade en hög grad av kapacitetsutnyttjande, på över 95 %), vilket tvingade biltillverkarna att diversifiera sin anskaffning, framför allt från Marocko.

| (173) | Kommissionen noterade att ingen bevisning presenterades som visade att unionsindustrin för aluminiumhjul förlorat anbudsförfaranden till följd av problem med dess tillverkningskapacitet, eller att unionsindustrin för aluminiumhjul misslyckats med att leverera aluminiumhjul enligt biltillverkarnas handelsorder. Dessutom var det fastställda kapacitetsutnyttjandet för undersökningsperioden 80 %. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen noterade att ingen bevisning presenterades som visade att unionsindustrin för aluminiumhjul förlorat anbudsförfaranden till följd av problem med dess tillverkningskapacitet, eller att unionsindustrin för aluminiumhjul misslyckats med att leverera aluminiumhjul enligt biltillverkarnas handelsorder. Dessutom var det fastställda kapacitetsutnyttjandet för undersökningsperioden 80 %. Därför avvisades detta påstående.

| (174) | ACEA påstod att konsekvenserna av covid-19-pandemin hade orsakat störningar i leveranskedjorna och att biltillverkarna drabbats svårt av covid-19-pandemin med ett totalt bortfall på 4,2 miljoner fordon, vilket motsvarade 22,9 % av unionstillverkningen 2019. Biltillverkarnas lönsamhet trycktes ner. Detta påverkade leverantörerna i bilindustrin på ett liknande sätt. |
| --- | --- |

(174)

ACEA påstod att konsekvenserna av covid-19-pandemin hade orsakat störningar i leveranskedjorna och att biltillverkarna drabbats svårt av covid-19-pandemin med ett totalt bortfall på 4,2 miljoner fordon, vilket motsvarade 22,9 % av unionstillverkningen 2019. Biltillverkarnas lönsamhet trycktes ner. Detta påverkade leverantörerna i bilindustrin på ett liknande sätt.

| (175) | Kommissionen noterade att de flesta av biltillverkarna gick med vinst under räkenskapsåret 2021 och att vinsterna i många fall överträffade de vinster som rapporterats under tidigare år (21). |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen noterade att de flesta av biltillverkarna gick med vinst under räkenskapsåret 2021 och att vinsterna i många fall överträffade de vinster som rapporterats under tidigare år (21).

21

| (176) | Det finns inga andra uppgifter i ärendehandlingarna som visar att åtgärder skulle få en så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(176)

Det finns inga andra uppgifter i ärendehandlingarna som visar att åtgärder skulle få en så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (177) | Mot denna bakgrund slår kommissionen preliminärt fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av aluminiumhjul med ursprung i Marocko i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(177)

Mot denna bakgrund slår kommissionen preliminärt fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av aluminiumhjul med ursprung i Marocko i detta skede av undersökningen.

8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (178) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(178)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (179) | På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Marocko | HANDS 8 SA | 8,0  % |
| Alla övriga företag | 16,5  % |

(179)

På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Marocko

HANDS 8 SA

8,0  %

Alla övriga företag

16,5  %

| (180) | Den individuella företagsspecifika antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den avspeglar alltså den situation som konstaterades föreligga rörande detta företag enligt undersökningen. Denna tullsats är således endast tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående det uttryckligen nämnda företaget, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(180)

Den individuella företagsspecifika antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den avspeglar alltså den situation som konstaterades föreligga rörande detta företag enligt undersökningen. Denna tullsats är således endast tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående det uttryckligen nämnda företaget, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (181) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(181)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (182) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(182)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (183) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(183)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (184) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i kvantitet efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna ökning av kvantiteten i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(184)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i kvantitet efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna ökning av kvantiteten i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (185) | Statistik om aluminiumhjul anges ofta i antal enheter. Det finns emellertid ingen sådan kompletterande enhet för aluminiumhjul i den kombinerade nomenklatur som fastställs i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (22) om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan. Det måste därför föreskrivas att inte bara vikten i kilogram eller ton, utan även antal enheter för importen av den berörda produkten, ska anges i deklarationen för övergång till fri omsättning. |
| --- | --- |

(185)

Statistik om aluminiumhjul anges ofta i antal enheter. Det finns emellertid ingen sådan kompletterande enhet för aluminiumhjul i den kombinerade nomenklatur som fastställs i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (22) om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan. Det måste därför föreskrivas att inte bara vikten i kilogram eller ton, utan även antal enheter för importen av den berörda produkten, ska anges i deklarationen för övergång till fri omsättning.

22

9.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (186) | Såsom nämns i skäl 3 beslutade kommissionen att import av den berörda produkten skulle registreras. Registreringen infördes för att kunna ta ut tull retroaktivt enligt artikel 10.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(186)

Såsom nämns i skäl 3 beslutade kommissionen att import av den berörda produkten skulle registreras. Registreringen infördes för att kunna ta ut tull retroaktivt enligt artikel 10.4 i grundförordningen.

| (187) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten i det preliminära skedet bör registreringen av import upphöra. |
| --- | --- |

(187)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten i det preliminära skedet bör registreringen av import upphöra.

| (188) | Inget beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder har fattats i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(188)

Inget beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder har fattats i detta skede av förfarandet.

10.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (189) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes även tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. Inga sådana synpunkter inkom. Synpunkter som mottagits efter förhandsutlämnandet av uppgifter med avseende på andra aspekter av undersökningen än riktigheten i beräkningarna kommer att beaktas i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(189)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes även tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. Inga sådana synpunkter inkom. Synpunkter som mottagits efter förhandsutlämnandet av uppgifter med avseende på andra aspekter av undersökningen än riktigheten i beräkningarna kommer att beaktas i undersökningens slutgiltiga skede.

11.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (190) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen inom en fastställd tidsfrist. De berörda parterna kan även begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(190)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen inom en fastställd tidsfrist. De berörda parterna kan även begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (191) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(191)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en provisorisk antidumpningstull på import av aluminiumhjul till motorfordon enligt nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer: 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050), med ursprung i Marocko.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Marocko | HANDS 8 SA. | 8,0  % | C873 |
| Alla övriga företag | 16,5  % | C999 |

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Marocko

HANDS 8 SA.

8,0  %

C873

Alla övriga företag

16,5  %

C999

3.   Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [kvantitet] av [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Marocko. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

5.   Om en deklaration för övergång till fri omsättning uppvisas för den produkt som avses i punkt 1 ska antalet enheter av de importerade produkterna anges i det relevanta fältet i deklarationen, utan att det påverkar tillämpningen av den extra mängdenhet som anges i Kombinerade nomenklaturen.

6.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet ska behandla en begäran som inges efter denna tidsfrist och får när så är lämpligt besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2022/934.

2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som förts in i EU för förbrukning högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko (EUT C 464, 17.11.2021, s. 19).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/934 av den 16 juni 2022 om registrering av import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko (EUT L 162, 17.6.2022, s. 27).

3

(4)  Kommissionen, How to Make an Anti-Dumping Complaint – A Guide, s. 7–8 samt 13, 27, 29, 52, 59 och 67; finns på https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

4

How to Make an Anti-Dumping Complaint – A Guide

(5)  Idem, s. 3.

5

(6)  Se punkt 108 i klagomålet och dess bilaga D2.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

7

(8)  Såsom förklaras i skäl 5 lämnas inte namnen på unionstillverkarna och de två användare ut av sekretesskäl.

8

(9)  
  EUT C 86, 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  
  EUT C 86, 16.3.2020, s. 6.

10

(11)  Henri-Louis Vedie, L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique, Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, november 2020 (finns på https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

(12)  Renaultkoncernen exporterade exempelvis över 95 % av sin tillverkning från anläggningen i Tanger (se https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  Se LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION, Bulletin Officiel, 15.2.1995, nr 4294, s. 117–121.

13

LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

Bulletin Officiel

(14)  Se LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION, Bulletin Officiel, 15.2.1995, nr 4294, s. 117–121, senare ändrad genom lag 14.21 för att ändra begreppet ”
  zone franche
  ” till ”
  zone d’accélération industrielle
  ”. Se även Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete.

14

LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

Bulletin Officiel

zone franche

zone d’accélération industrielle

Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete

(15)  
  EC – Anti-dumping duties on imports of cotton-type bed linen from India (WT/DS141/R, 30.10.2000, punkterna 74–77).

15

EC – Anti-dumping duties on imports of cotton-type bed linen from India

(16)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 29, 20.1.2022, s. 34).

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/109 av den 23 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 18, 24.1.2017, s. 1).

17

(18)  Genomförandeförordning (EU) 2017/109.

18

(19)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 av den 25 oktober 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 282, 28.10.2010, s. 1).

19

(20)  Genomförandeförordning (EU) 2017/109, skäl 169.

20

(21)  Anmärkning till ärendehandlingen om de årsredovisningar för 2021 som offentliggjorts av vissa biltillverkare.

21

(22)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

22

---

BESLUT

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/142

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1222

av den 12 juli 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den särskilda Lissabonunionens församling

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen (unionen) är avtalsslutande part i Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1) (Genèveakten), som trädde i kraft den 26 februari 2020. I enlighet med artikel 21 i Genèveakten är dess avtalsslutande parter medlemmar i den särskilda union (Lissabonunionen) som inrättades genom Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering (Lissabonöverenskommelsen). I enlighet med artikel 22.2 a iii) i Genèveakten bör Lissabonunionens församling ändra föreskrifterna inom Genèveakten. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen (unionen) är avtalsslutande part i Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1) (Genèveakten), som trädde i kraft den 26 februari 2020. I enlighet med artikel 21 i Genèveakten är dess avtalsslutande parter medlemmar i den särskilda union (Lissabonunionen) som inrättades genom Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering (Lissabonöverenskommelsen). I enlighet med artikel 22.2 a iii) i Genèveakten bör Lissabonunionens församling ändra föreskrifterna inom Genèveakten.

| (2) | Genèveaktens ikraftträdande har visat på ett behov av att överväga ändringar av de gemensamma föreskrifterna inom Lissabonöverenskommelsen och Genèveakten (de gemensamma föreskrifterna) för att förenkla och rationalisera förfarandena inom ramen för Lissabonsystemet för internationell registrering av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (Lissabonsystemet), inbegripet i syfte att skapa större klarhet för Lissabonsystemets användare. |
| --- | --- |

(2)

Genèveaktens ikraftträdande har visat på ett behov av att överväga ändringar av de gemensamma föreskrifterna inom Lissabonöverenskommelsen och Genèveakten (de gemensamma föreskrifterna) för att förenkla och rationalisera förfarandena inom ramen för Lissabonsystemet för internationell registrering av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (Lissabonsystemet), inbegripet i syfte att skapa större klarhet för Lissabonsystemets användare.

| (3) | Vid generalförsamlingarna i Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) den 14–22 juli 2022 kommer Lissabonunionens församling uppmanas att anta ändringar av de gemensamma föreskrifterna. |
| --- | --- |

(3)

Vid generalförsamlingarna i Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) den 14–22 juli 2022 kommer Lissabonunionens församling uppmanas att anta ändringar av de gemensamma föreskrifterna.

| (4) | Vid sitt fjärde möte, som ägde rum i Genève den 14–16 juni 2022, rekommenderade arbetsgruppen för utveckling av Lissabonsystemet (Lissabonarbetsgruppen) Lissabonunionens församling att anta olika ändringar av de gemensamma föreskrifterna, vilka föreslagits av Wipos sekretariat och modifierats av Lissabonarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt fjärde möte, som ägde rum i Genève den 14–16 juni 2022, rekommenderade arbetsgruppen för utveckling av Lissabonsystemet (Lissabonarbetsgruppen) Lissabonunionens församling att anta olika ändringar av de gemensamma föreskrifterna, vilka föreslagits av Wipos sekretariat och modifierats av Lissabonarbetsgruppen.

| (5) | En föreslagen ändring av artikel 7.4 a i de gemensamma föreskrifterna säkerställer att endast ändringar som rör regel 5.2 omfattas av betalning av den avgift som anges i regel 8.1 ii för överföringen av en ursprungsbeteckning från Lissabonöverenskommelsen till Genèveakten. Den anpassningen skulle underlätta anslutningen till Genèveakten för de stater som är parter i Lissabonöverenskommelsen. |
| --- | --- |

(5)

En föreslagen ändring av artikel 7.4 a i de gemensamma föreskrifterna säkerställer att endast ändringar som rör regel 5.2 omfattas av betalning av den avgift som anges i regel 8.1 ii för överföringen av en ursprungsbeteckning från Lissabonöverenskommelsen till Genèveakten. Den anpassningen skulle underlätta anslutningen till Genèveakten för de stater som är parter i Lissabonöverenskommelsen.

| (6) | En föreslagen ändring av regel 8.1 ii) i de gemensamma föreskrifterna skulle begränsa avgiften för flera ändringar som lämnas in i samma ansökan till 800 CHF. Detta kommer att göra Lissabonsystemet mer attraktivt och samtidigt bevara dess finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

(6)

En föreslagen ändring av regel 8.1 ii) i de gemensamma föreskrifterna skulle begränsa avgiften för flera ändringar som lämnas in i samma ansökan till 800 CHF. Detta kommer att göra Lissabonsystemet mer attraktivt och samtidigt bevara dess finansiella hållbarhet.

| (7) | Genom en föreslagen ändring av regel 9.1 c i de gemensamma föreskrifterna skulle det klargöras att den allmänna principen som anges däri gäller för alla avslag som mottas i enlighet med regel 9.1 b, vilken bör läsas jämförd med regel 9.1 c. |
| --- | --- |

(7)

Genom en föreslagen ändring av regel 9.1 c i de gemensamma föreskrifterna skulle det klargöras att den allmänna principen som anges däri gäller för alla avslag som mottas i enlighet med regel 9.1 b, vilken bör läsas jämförd med regel 9.1 c.

| (8) | De föreslagna ändringarna av regel 15.1 i och ii) i de gemensamma föreskrifterna skulle förenkla förfarandet för ansökan om införande av en ändring som läggs fram för den internationella byrån vid Wipo. |
| --- | --- |

(8)

De föreslagna ändringarna av regel 15.1 i och ii) i de gemensamma föreskrifterna skulle förenkla förfarandet för ansökan om införande av en ändring som läggs fram för den internationella byrån vid Wipo.

| (9) | Den föreslagna strykningen av regel 15.1 vi och den föreslagna ändringen av regel 16.2 i de gemensamma föreskrifterna skulle säkerställa att betalning av ändringsavgiften inte längre kommer att krävas i händelse av ett tillbakadragande av ett avstående kopplat till regel 6.1 d, en oriktighet med avseende på ett krav som grundar sig på en anmälan enligt regel 5.3 eller 5.4, eller en förklaring som gjorts enligt artikel 7.4 i Genèveakten. Vid avstående enligt regel 6.1 d ska tillbakadragandet av avståendet vara avhängigt av att oriktigheten korrigeras. |
| --- | --- |

(9)

Den föreslagna strykningen av regel 15.1 vi och den föreslagna ändringen av regel 16.2 i de gemensamma föreskrifterna skulle säkerställa att betalning av ändringsavgiften inte längre kommer att krävas i händelse av ett tillbakadragande av ett avstående kopplat till regel 6.1 d, en oriktighet med avseende på ett krav som grundar sig på en anmälan enligt regel 5.3 eller 5.4, eller en förklaring som gjorts enligt artikel 7.4 i Genèveakten. Vid avstående enligt regel 6.1 d ska tillbakadragandet av avståendet vara avhängigt av att oriktigheten korrigeras.

| (10) | De föreslagna ändringarna av de gemensamma föreskrifterna bör träda i kraft den 1 januari 2023 och bör förenkla och rationalisera förfarandena inom ramen för Lissabonsystemet och skapa större klarhet för dess användare, vilket är av intresse för Lissabonsystemets användare, förmånstagare och aktörer i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(10)

De föreslagna ändringarna av de gemensamma föreskrifterna bör träda i kraft den 1 januari 2023 och bör förenkla och rationalisera förfarandena inom ramen för Lissabonsystemet och skapa större klarhet för dess användare, vilket är av intresse för Lissabonsystemets användare, förmånstagare och aktörer i Europeiska unionen.

| (11) | Europeiska unionen bör därför kunna stödja de ändringar av de gemensamma föreskrifterna som rekommenderats av Lissabonarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(11)

Europeiska unionen bör därför kunna stödja de ändringar av de gemensamma föreskrifterna som rekommenderats av Lissabonarbetsgruppen.

| (12) | Med beaktande av delegationernas ståndpunkter vid Lissabonarbetsgruppens fjärde möte med avseende på regel 5.4 i de gemensamma föreskrifterna, och som en del av slutsatserna från arbetsgruppens möte, uppmanade ordföranden dessutom unionens delegation att vid lämplig tidpunkt lägga fram ett skriftligt förslag för ytterligare behandling vid arbetsgruppens nästa möte. |
| --- | --- |

(12)

Med beaktande av delegationernas ståndpunkter vid Lissabonarbetsgruppens fjärde möte med avseende på regel 5.4 i de gemensamma föreskrifterna, och som en del av slutsatserna från arbetsgruppens möte, uppmanade ordföranden dessutom unionens delegation att vid lämplig tidpunkt lägga fram ett skriftligt förslag för ytterligare behandling vid arbetsgruppens nästa möte.

| (13) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Lissabonunionens församling. |
| --- | --- |

(13)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Lissabonunionens församling.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid sammanträdet i Lissabonunionens församling inom ramen för Wipos generalförsamlingar den 14–22 juli 2022 ska vara att stödja antagandet av de ändringar av de gemensamma föreskrifterna som anges i avsnitt 1 i bilagan till detta beslut.

Unionens företrädare får också enas om en ändrad lydelse av de föreslagna ändringarna, så länge detta inte väsentligt ändrar innehållet.

Som förberedelse inför nästa möte i Lissabonarbetsgruppen ska unionen lägga fram ett skriftligt förslag till Wipos sekretariat med förslag till ändringar av regel 5 i de gemensamma föreskrifterna, i enlighet med avsnitt 2 i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2022.

På rådets vägnar

Z. STANJURA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2019/1754 av den 7 oktober 2019 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 12).

1

---

BILAGA

Avsnitt 1:

FÖRESLAGNA ÄNDRINGAR av de gemensamma föreskrifterna inom Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering samt Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

i enlighet med rekommendationen från Wipos arbetsgrupp för utveckling av Lissabonsystemet för antagande av Lissabonunionen inom ramen för Wipos generalförsamlingar 2022:

I rubriken ska ”i dess lydelse av den 8 december 2021
  ” ersättas med ”i dess lydelse av den 1 januari 2023
  ”.

Kapitel II

Ansökan och internationell registrering

Regel 7

Införande i det internationella registret

Genomförande av artiklarna 29.4 och 31.1 i Genèveakten

I regel 7.4 ska led a ersättas med följande:

| ”a) | Om en stat som är part i 1967 års akt ratificerar eller ansluter sig till Genèveakten ska regel 5.2–5.4 gälla i tillämpliga delar för internationella registreringar eller ursprungsbeteckningar som har verkan enligt 1967 års akt avseende den staten. Den internationella byrån ska kontrollera med den berörda behöriga myndigheten om eventuella ändringar behöver göras i enlighet med kraven i reglerna 3.1, 5.2–5.4 för registreringsändamål enligt Genèveakten och ska anmäla de internationella registreringar som påverkas av detta till alla andra avtalsslutande parter i Genèveakten. För att göra ändringar som rör regel 5.2 måste en avgift enligt regel 8.1 ii betalas.” |
| --- | --- |

”a)

Om en stat som är part i 1967 års akt ratificerar eller ansluter sig till Genèveakten ska regel 5.2–5.4 gälla i tillämpliga delar för internationella registreringar eller ursprungsbeteckningar som har verkan enligt 1967 års akt avseende den staten. Den internationella byrån ska kontrollera med den berörda behöriga myndigheten om eventuella ändringar behöver göras i enlighet med kraven i reglerna 3.1, 5.2–5.4 för registreringsändamål enligt Genèveakten och ska anmäla de internationella registreringar som påverkas av detta till alla andra avtalsslutande parter i Genèveakten. För att göra ändringar som rör regel 5.2 måste en avgift enligt regel 8.1 ii betalas.”

Regel 8

Avgifter

Avgiftsbelopp

I regel 8.1 ska led ii ersättas med följande:

| ”ii) | Avgift för en ändring av en internationell registrering3 – 500
  tilläggsavgift för ytterligare ändring(ar) som lämnas in i samma begäran – 300”. |
| --- | --- |

”ii)

Avgift för en ändring av en internationell registrering3 – 500

tilläggsavgift för ytterligare ändring(ar) som lämnas in i samma begäran – 300”.

Fotnot 3 ska ersättas med följande:

| ”3 | För en internationell registrering som avser ett geografiskt område i ett minst utvecklat land, i enlighet med de förteckningar som upprättats av Förenta nationerna, sänks avgiften till 50 % av det föreskrivna beloppet (avrundat till närmaste heltal). I sådana fall kommer avgiften att uppgå till 500 schweiziska franc för en internationell registrering som avser ett geografiskt ursprungsområde i ett minst utvecklat land, till 250 schweiziska franc för en ändring av en internationell registrering som avser ett geografiskt ursprungsområde i ett minst utvecklat land, och till 150 schweiziska franc för en tilläggsavgift för ytterligare ändring(ar) som lämnas in i samma ansökan. Dessa avgiftsminskningar kommer att börja tillämpas tre år efter Genèveaktens ikraftträdande.” |
| --- | --- |

”3

Kapitel III

Kapitel III

Avslag och andra åtgärder i fråga om internationell registrering

Avslag och andra åtgärder i fråga om internationell registrering

Regel 9

Regel 9

Avslag

Anmälan till den internationella byrån

Anmälan till den internationella byrån

I regel 9.1 ska led c ersättas med följande:

| ”c) | Anmälan av en internationell registrering enligt led b ska anses ha mottagits av den behöriga myndighet som avses i led a 20 dagar efter den dag som anges i anmälan, om detta inte motbevisas av den behöriga myndigheten.” |
| --- | --- |

”c)

Anmälan av en internationell registrering enligt led b ska anses ha mottagits av den behöriga myndighet som avses i led a 20 dagar efter den dag som anges i anmälan, om detta inte motbevisas av den behöriga myndigheten.”

Regel 15

Regel 15

Ändringar

Tillåtna ändringar

Tillåtna ändringar

Regel 15.1 ska ändras enligt följande:

| 1. | Led i ska ersättas med följande:






  ”i) | En ändring som avser förmånstagarna och som utgörs av tillägg eller strykning av en eller flera förmånstagare eller ändring av namn på eller adresser till förmånstagarna eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 5.2 ii) i Genèveakten.” |
| --- | --- | --- |

1.

Led i ska ersättas med följande:

”i)

En ändring som avser förmånstagarna och som utgörs av tillägg eller strykning av en eller flera förmånstagare eller ändring av namn på eller adresser till förmånstagarna eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 5.2 ii) i Genèveakten.”

| 2. | Led ii ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Led ii ska utgå.

| 3. | Led vi ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Led vi ska utgå.

Regel 16

Regel 16

Avstående från skydd

Tillbakadragande av avstående

Tillbakadragande av avstående

Regel 16.2 ska ändras på följande sätt:

Led a ska ersättas med följande:

| ”a) | Varje avstående, inklusive avstående enligt regel 6.1 d, får när som helst dras tillbaka helt eller delvis av den behöriga myndigheten i den avtalsslutande ursprungsparten eller, när det gäller artikel 5.3 i Genèveakten, förmånstagarna eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 5.2 ii) i den akten eller den behöriga myndigheten i den avtalsslutande ursprungsparten, förutsatt att oriktigheten korrigeras när det gäller avstående enligt regel 6.1 d.” |
| --- | --- |

”a)

Varje avstående, inklusive avstående enligt regel 6.1 d, får när som helst dras tillbaka helt eller delvis av den behöriga myndigheten i den avtalsslutande ursprungsparten eller, när det gäller artikel 5.3 i Genèveakten, förmånstagarna eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 5.2 ii) i den akten eller den behöriga myndigheten i den avtalsslutande ursprungsparten, förutsatt att oriktigheten korrigeras när det gäller avstående enligt regel 6.1 d.”

Avsnitt 2:

Avsnitt 2:

Den ståndpunkt som ska intas i det skriftliga förslaget med förslag till ändringar av regel 5 i de gemensamma föreskrifterna:

Kapitel II

Kapitel II

Ansökan och internationell registrering

Ansökan och internationell registrering

Regel 5

Regel 5

Krav för ansökan

I regel 5 ska punkt 4 utgå.

Motivering:

Den föreslagna strykningen av regel 5.4 i de gemensamma föreskrifterna (Ansökan som regleras av Genèveakten – Undertecknande och/eller avsikt om användning) är motiverad eftersom kravet på undertecknande redan är uppfyllt och kontrollerat vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om registrering. Kraven på att förklara avsikten att använda och utöva kontroll över användningen strider mot de grundläggande aspekterna av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar är skyddade mot all användning som strider mot de erkända specifikationerna, även om de berörda produkterna inte saluförs i det land där de bedrägliga användningarna upptäcks. Dessutom förutsätter deras internationella registrering med nödvändighet kontroll av deras användning inom den avtalsslutande part där de har sitt ursprung.

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/147

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1223

av den 12 juli 2022

om tilldelning av medel vilka frigjorts från projekt inom tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonderna för finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (1) (det interna avtalet för tionde EUF), särskilt artikel 1.5,

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om finansiering av Europeiska unionens bistånd inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig (2) (det interna avtalet för elfte EUF), särskilt artikel 1.4 och 1.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina försämras livsmedelssituationen i världen snabbt, och många av de länder som påverkas hör till de minst utvecklade länderna eller är låginkomstländer med livsmedelsbrist. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina försämras livsmedelssituationen i världen snabbt, och många av de länder som påverkas hör till de minst utvecklade länderna eller är låginkomstländer med livsmedelsbrist.

| (2) | Redan planeras 3 miljarder EUR avsättas via den geografiska pelaren av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (3). Av detta belopp har 2,3 miljarder EUR avsatts till länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS-länder) för att finansiera åtgärder avseende jordbruk, nutrition, vatten och sanitet mellan år 2021 och år 2024. Med tanke på omfattningen av behoven och de förväntade återverkningarna bör ytterligare finansiering mobiliseras till stöd för de kraftigast påverkade partnerländerna. |
| --- | --- |

(2)

Redan planeras 3 miljarder EUR avsättas via den geografiska pelaren av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (3). Av detta belopp har 2,3 miljarder EUR avsatts till länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS-länder) för att finansiera åtgärder avseende jordbruk, nutrition, vatten och sanitet mellan år 2021 och år 2024. Med tanke på omfattningen av behoven och de förväntade återverkningarna bör ytterligare finansiering mobiliseras till stöd för de kraftigast påverkade partnerländerna.

| (3) | Unionen har redan i stort sett genomfört den ursprungliga budgeten för humanitärt bistånd avseende livsmedelstrygghet och därmed sammanhängande behov som hade kartlagts i AKS-länder innan Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Med tanke på den exceptionellt svåra situationen avseende livsmedelstrygghet i AKS-länderna bör dessa medel kompletteras med lämpliga resurser för att reagera på de fortsatt ökande humanitära behoven och säkerställa ett kontinuerligt samarbete med början i krissituationer fram till stabila förutsättningar för utveckling. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har redan i stort sett genomfört den ursprungliga budgeten för humanitärt bistånd avseende livsmedelstrygghet och därmed sammanhängande behov som hade kartlagts i AKS-länder innan Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Med tanke på den exceptionellt svåra situationen avseende livsmedelstrygghet i AKS-länderna bör dessa medel kompletteras med lämpliga resurser för att reagera på de fortsatt ökande humanitära behoven och säkerställa ett kontinuerligt samarbete med början i krissituationer fram till stabila förutsättningar för utveckling.

| (4) | I sina slutsatser av den 24–25 mars 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att prioritera arbetet med livsmedelstrygghet och överkomliga livsmedelspriser globalt, särskilt genom att stödja livsmedelstrygghet och jordbruk i Ukraina och i de mest sårbara och utsatta tredjeländerna. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser av den 24–25 mars 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att prioritera arbetet med livsmedelstrygghet och överkomliga livsmedelspriser globalt, särskilt genom att stödja livsmedelstrygghet och jordbruk i Ukraina och i de mest sårbara och utsatta tredjeländerna.

| (5) | I sina slutsatser av den 30–31 maj 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka möjligheten att mobilisera reserver från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för att stödja de hårdast drabbade partnerländerna. |
| --- | --- |

(5)

I sina slutsatser av den 30–31 maj 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka möjligheten att mobilisera reserver från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för att stödja de hårdast drabbade partnerländerna.

| (6) | I sina slutsatser av den 20 juni 2022 stödde rådet Team Europe-insatsen mot global livsmedelsotrygghet och uppmanade kommissionen, Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och medlemsstaterna att prioritera sitt ekonomiska stöd för att säkerställa den globala livsmedelstryggheten, inklusive omedelbara humanitära behov, inbegripet ekonomiskt och tekniskt bistånd till livsmedelsimporterande länder om det krävs, samt hållbara livsmedelssystem på medellång till lång sikt och förbättrad lokal produktion för bättre motståndskraft, och utforska alla tillgängliga finansieringskällor, inbegripet mobilisering av reserver från EUF. |
| --- | --- |

(6)

I sina slutsatser av den 20 juni 2022 stödde rådet Team Europe-insatsen mot global livsmedelsotrygghet och uppmanade kommissionen, Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och medlemsstaterna att prioritera sitt ekonomiska stöd för att säkerställa den globala livsmedelstryggheten, inklusive omedelbara humanitära behov, inbegripet ekonomiskt och tekniskt bistånd till livsmedelsimporterande länder om det krävs, samt hållbara livsmedelssystem på medellång till lång sikt och förbättrad lokal produktion för bättre motståndskraft, och utforska alla tillgängliga finansieringskällor, inbegripet mobilisering av reserver från EUF.

| (7) | Dessutom betonade rådet att unionen måste visa stark solidaritet genom snabba och övergripande insatser som bygger på effektiv multilateralism, på grundval av kommissionens meddelande Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen av den 23 mars 2022 och de tre pelarna – handel, solidaritet och produktion – i uppdraget för livsmedelssystemens och jordbrukets motståndskraft (Farm), som välkomnades av Europeiska rådet och som fullt ut är anpassade till FN:s globala krishanteringsgrupp och andra relevanta internationella initiativ, särskilt globala alliansen för tryggad livsmedelsförsörjning som startats av G7. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom betonade rådet att unionen måste visa stark solidaritet genom snabba och övergripande insatser som bygger på effektiv multilateralism, på grundval av kommissionens meddelande Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen av den 23 mars 2022 och de tre pelarna – handel, solidaritet och produktion – i uppdraget för livsmedelssystemens och jordbrukets motståndskraft (Farm), som välkomnades av Europeiska rådet och som fullt ut är anpassade till FN:s globala krishanteringsgrupp och andra relevanta internationella initiativ, särskilt globala alliansen för tryggad livsmedelsförsörjning som startats av G7.

| (8) | Med tanke på de kraftiga återverkningarna på olika AKS-länder bör den exceptionella mobiliseringen av medel som frigjorts från projekt inom tionde och elfte EUF ge unionen och dess medlemsstater möjlighet att öka sina åtgärder med anledning av krisen, med särskild uppmärksamhet på de mest sårbara och utsatta AKS-länderna. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på de kraftiga återverkningarna på olika AKS-länder bör den exceptionella mobiliseringen av medel som frigjorts från projekt inom tionde och elfte EUF ge unionen och dess medlemsstater möjlighet att öka sina åtgärder med anledning av krisen, med särskild uppmärksamhet på de mest sårbara och utsatta AKS-länderna.

| (9) | De medlen bör finansiera åtgärder till stöd för livsmedelsproduktion och motståndskraft i livsmedelssystemen, humanitärt bistånd och makroekonomiskt stöd i syfte att säkerställa makroekonomisk stabilitet, bidra till att återfå finanspolitiskt utrymme och öka valutareserverna, särskilt genom multilaterala organ. Medlem bör inbegripa sådana stödutgifter som avses i artikel 6 i det interna avtalet för elfte EUF. |
| --- | --- |

(9)

De medlen bör finansiera åtgärder till stöd för livsmedelsproduktion och motståndskraft i livsmedelssystemen, humanitärt bistånd och makroekonomiskt stöd i syfte att säkerställa makroekonomisk stabilitet, bidra till att återfå finanspolitiskt utrymme och öka valutareserverna, särskilt genom multilaterala organ. Medlem bör inbegripa sådana stödutgifter som avses i artikel 6 i det interna avtalet för elfte EUF.

| (10) | I enlighet med artikel 153 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (4) kommer Förenade konungarikets andel av de medlen inte att återanvändas. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 153 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (4) kommer Förenade konungarikets andel av de medlen inte att återanvändas.

| (11) | I artikel 14.3 i det interna avtalet för elfte EUF föreskrivs att det avtalet ska vara i kraft under den tid som krävs för att alla transaktioner som finansieras inom ramen för AVS–EU-partnerskapsavtalet ska kunna genomföras i sin helhet, vilket tolkas så att det omfattar den nuvarande exceptionella mobiliseringen av medel som frigjorts från projekt inom tionde och elfte EUF för finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i AKS-länder till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 14.3 i det interna avtalet för elfte EUF föreskrivs att det avtalet ska vara i kraft under den tid som krävs för att alla transaktioner som finansieras inom ramen för AVS–EU-partnerskapsavtalet ska kunna genomföras i sin helhet, vilket tolkas så att det omfattar den nuvarande exceptionella mobiliseringen av medel som frigjorts från projekt inom tionde och elfte EUF för finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i AKS-länder till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

| (12) | Medlen bör användas i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på elfte EUF och som fastställs i rådets förordningar (EU) 2015/322 (5) och (EU) 2018/1877 (6). |
| --- | --- |

(12)

Medlen bör användas i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på elfte EUF och som fastställs i rådets förordningar (EU) 2015/322 (5) och (EU) 2018/1877 (6).

| (13) | Återanvända medel från tionde EUF för vilka det tidigare inte ingåtts några åtaganden i enlighet med artikel 1.3 i det interna avtalet för elfte EUF eller som frigjorts i enlighet med artikel 1.4 i det avtalet, ska förbli medel avsedda för tionde EUF enligt artikel 1.2 a i det interna avtalet för tionde EUF. |
| --- | --- |

(13)

Återanvända medel från tionde EUF för vilka det tidigare inte ingåtts några åtaganden i enlighet med artikel 1.3 i det interna avtalet för elfte EUF eller som frigjorts i enlighet med artikel 1.4 i det avtalet, ska förbli medel avsedda för tionde EUF enligt artikel 1.2 a i det interna avtalet för tionde EUF.

| (14) | Återanvända medel från elfte EUF för vilka det tidigare inte ingåtts några åtaganden eller som frigjorts i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2018/1877 ska förbli medel avsedda för elfte EUF enligt artikel 1.2 a i det interna avtalet för elfte EUF. |
| --- | --- |

(14)

Återanvända medel från elfte EUF för vilka det tidigare inte ingåtts några åtaganden eller som frigjorts i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2018/1877 ska förbli medel avsedda för elfte EUF enligt artikel 1.2 a i det interna avtalet för elfte EUF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Ett belopp på högst 600 000 000 EUR från medel vilka frigjorts från projekt inom tionde och elfte EUF ska i exceptionella fall tilldelas finansiering av åtgärder mot livsmedelsförsörjningskrisen och mot ekonomiska chocker i AKS-länder till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

2.   De medel som avses i punkt 1 bör finansiera åtgärder till stöd enligt följande:

| — | upp till 350 000 000 EUR för livsmedelsproduktion och motståndskraft i livsmedelssystemen, |
| --- | --- |

—

upp till 350 000 000 EUR för livsmedelsproduktion och motståndskraft i livsmedelssystemen,

| — | upp till 150 000 000 EUR för humanitärt bistånd, och |
| --- | --- |

—

upp till 150 000 000 EUR för humanitärt bistånd, och

| — | upp till 100 000 000 EUR för makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

—

upp till 100 000 000 EUR för makroekonomiskt stöd.

3.   Av det belopp som avses i punkt 1 ska upp till 488 000 000 EUR tilldelas från tionde EUF och upp till 112 000 000 EUR från elfte EUF. Av dessa medel ska högst 18 000 000 EUR avsättas för kommissionens stödutgifter.

4.   De medel som avses i punkt 1 ska användas för att täcka ekonomiska åtaganden i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på elfte EUF och som fastställs i förordningarna (EU) 2015/322 och (EU) 2018/1877.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2022.

På rådets vägnar

Z. STANJURA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 247, 9.9.2006, s. 32.

1

(2)  
  EUT L 210, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

3

(4)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2015/322 av den 2 mars 2015 om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 58, 3.3.2015, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EU) 2018/1877 av den 26 november 2018 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2015/323 (EUT L 307, 3.12.2018, s. 1).

6

---

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/150

---

BESLUT (Gusp) 2022/1224 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 juli 2022

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/1179 (Atalanta/5/2022)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) (befälhavaren för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) (befälhavaren för EU-styrkan).

| (2) | Den 7 juli 2022 antog Kusp beslut (Gusp) 2022/1179 (2) om utnämning av konteramiral Riccardo MARCHIÓ till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 juli 2022 antog Kusp beslut (Gusp) 2022/1179 (2) om utnämning av konteramiral Riccardo MARCHIÓ till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | Den 2 juni 2022 rekommenderade EU:s operationschef att kapten (flottan) Rui Miguel Marcelo CORREIA skulle utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 4 augusti 2022. De portugisiska myndigheterna har meddelat att kapten (flottan) Rui Miguel Marcelo CORREIA kommer att befordras till flottiljamiral när han utnämns till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 juni 2022 rekommenderade EU:s operationschef att kapten (flottan) Rui Miguel Marcelo CORREIA skulle utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 4 augusti 2022. De portugisiska myndigheterna har meddelat att kapten (flottan) Rui Miguel Marcelo CORREIA kommer att befordras till flottiljamiral när han utnämns till befälhavare för EU-styrkan.

| (4) | Den 9 juni 2022 samtyckte EU:s militära kommitté till den rekommendationen. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 juni 2022 samtyckte EU:s militära kommitté till den rekommendationen.

| (5) | Beslut (Gusp) 2022/1179 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2022/1179 bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Flottiljamiral Rui Miguel Marcelo CORREIA utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) från och med den 4 augusti 2022.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2022/1179 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 4 augusti 2022.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2022.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

D. PRONK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2022/1179 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 7 juli 2022 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/217 (Atalanta/4/2022) (EUT L 183, 8.7.2022, s. 83).

2

---

Rättelser

| 15.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/152

---

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/913 av den 30 maj 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 158 av den 13 juni 2022
  )

På sidan 13, bilagan, bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, punkt 18 i tabellen ska ersättas med följande:

På sidan 18, bilagan, bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, punkt 6 i tabellen ska ersättas med följande:

På sidan 19, bilagan, bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, punkt 10 i tabellen ska ersättas med följande:

På sidan 22, bilagan, bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, punkt 13 i tabellen ska ersättas med följande:

På sidan 25, bilagan, bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, punkt 19 i tabellen ska ersättas med följande:

---