# Úradný vestník C 143/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.143.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 143 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 532. júna 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.143.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 143

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 532. júna 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 143/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2009 – 2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2009 – 2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2009 – 2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2009 – 2012 | 17 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 143/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2009 – 2012

1

2010/C 143/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2009 – 2012

6

2010/C 143/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2009 – 2014

12

2010/C 143/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2009 – 2012

17

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 143/05 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Oznámenie v súlade s článkom 12 odsek 5 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 o informáciách poskytnutých colnými orgánmi členských štátov týkajúcich sa zatriedenia tovaru do colnej nomenklatúry | 26 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 143/05

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Oznámenie v súlade s článkom 12 odsek 5 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 o informáciách poskytnutých colnými orgánmi členských štátov týkajúcich sa zatriedenia tovaru do colnej nomenklatúry

26

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 143/08 | Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách: 1,00 % dňa 1. júna 2010 – Výmenný kurz eura | 27 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2010/C 143/09 | Oznámenie o žiadosti o vydanie povolenia na prieskum tekutých a plynných uhľovodíkov nazývaného Costa del sole – Talianska republika – Región Sicília – Regionálny úrad pre energiu a služby vo verejnom záujme – Regionálny úrad pre energiu – Pracovisko – Regionálny úrad pre uhľovodíky a geotermálnu energiu (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 143/08

Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách: 1,00 % dňa 1. júna 2010 – Výmenný kurz eura

27

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2010/C 143/09

Oznámenie o žiadosti o vydanie povolenia na prieskum tekutých a plynných uhľovodíkov nazývaného Costa del sole – Talianska republika – Región Sicília – Regionálny úrad pre energiu a služby vo verejnom záujme – Regionálny úrad pre energiu – Pracovisko – Regionálny úrad pre uhľovodíky a geotermálnu energiu (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.)

28

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 143/10 | Oznámenie o platných antidumpingových opatreniach v súvislosti s dovozom určitých druhov chladničiek side-by-side s pôvodom v Kórejskej republike do Únie: zmena adresy spoločnosti, ktorá podlieha individuálnemu antidumpingovému clu | 30 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 143/11 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2010/C 143/10

Oznámenie o platných antidumpingových opatreniach v súvislosti s dovozom určitých druhov chladničiek side-by-side s pôvodom v Kórejskej republike do Únie: zmena adresy spoločnosti, ktorá podlieha individuálnemu antidumpingovému clu

30

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 143/11

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2009 – 2012

2010/C 143/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na roky 2009 až 2012.

| (2) | Kolaps svetového obchodu spolu s poklesom dôvery, pôsobením efektu bohatstva (wealth effect) a prísnejšími úverovými podmienkami viedli k prudkému hospodárskemu poklesu belgického hospodárstva koncom roka 2008. Hoci bol pokles veľmi výrazný, po ňom nasledovalo pomerne silné oživenie v druhej polovici roka 2009, ktoré bolo čiastočne dôsledkom dočasných faktorov vrátane (domácich a zahraničných) stimulačných balíkov a pozitívneho pôsobenia zásob.
  Očakáva sa, že v dôsledku pretrvávajúcich nepriaznivých vplyvov spojených s reštrukturalizáciou finančných inštitúcií a ďalšieho rastu nezamestnanosti spolu s nízkym využitím kapacity sa v prvej polovici roku 2010 rast znovu spomalí. Hoci vďaka vysokému stupňu otvorenosti belgického hospodárstva by oživenie mohlo mať vo veľkom rozsahu prospech z oživenia svetového obchodu, rozsah tohto impulzu môže byť obmedzený v dôsledku straty nákladovej konkurencieschopnosti Belgicka v posledných rokoch. Pokles mal podstatný nepriaznivý vplyv na verejné financie. Deficit verejných financií sa zhoršil z 1,2 % HDP v roku 2008 na 5,9 % HDP v roku 2009. Okrem toho, hoci pomer verejného dlhu k HDP klesol v období rokov 2000 až 2007 na základe všeobecne obozretných fiškálnych politík, tento ukazovateľ začal znovu rásť v roku 2008 v dôsledku intervencií vo finančnom sektore (na 97,9 % v roku 2009). Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v Belgicku existuje nadmerný deficit a vydala odporúčanie na jeho korekciu do roku 2012 prostredníctvom priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie vo výške 0,75 % HDP. Výrazné zhoršenie verejných financií v kombinácii s nadpriemerným vplyvom starnutia obyvateľstva na rozpočet a značnými podmienenými záväzkami v súvislosti s operáciami na stabilizáciu finančného systému sa premietlo do potreby nepretržitej rozpočtovej konsolidácie a štrukturálnych reforiem s cieľom zaručiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(2)

Kolaps svetového obchodu spolu s poklesom dôvery, pôsobením efektu bohatstva (wealth effect) a prísnejšími úverovými podmienkami viedli k prudkému hospodárskemu poklesu belgického hospodárstva koncom roka 2008. Hoci bol pokles veľmi výrazný, po ňom nasledovalo pomerne silné oživenie v druhej polovici roka 2009, ktoré bolo čiastočne dôsledkom dočasných faktorov vrátane (domácich a zahraničných) stimulačných balíkov a pozitívneho pôsobenia zásob.

Očakáva sa, že v dôsledku pretrvávajúcich nepriaznivých vplyvov spojených s reštrukturalizáciou finančných inštitúcií a ďalšieho rastu nezamestnanosti spolu s nízkym využitím kapacity sa v prvej polovici roku 2010 rast znovu spomalí. Hoci vďaka vysokému stupňu otvorenosti belgického hospodárstva by oživenie mohlo mať vo veľkom rozsahu prospech z oživenia svetového obchodu, rozsah tohto impulzu môže byť obmedzený v dôsledku straty nákladovej konkurencieschopnosti Belgicka v posledných rokoch. Pokles mal podstatný nepriaznivý vplyv na verejné financie. Deficit verejných financií sa zhoršil z 1,2 % HDP v roku 2008 na 5,9 % HDP v roku 2009. Okrem toho, hoci pomer verejného dlhu k HDP klesol v období rokov 2000 až 2007 na základe všeobecne obozretných fiškálnych politík, tento ukazovateľ začal znovu rásť v roku 2008 v dôsledku intervencií vo finančnom sektore (na 97,9 % v roku 2009). Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v Belgicku existuje nadmerný deficit a vydala odporúčanie na jeho korekciu do roku 2012 prostredníctvom priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie vo výške 0,75 % HDP. Výrazné zhoršenie verejných financií v kombinácii s nadpriemerným vplyvom starnutia obyvateľstva na rozpočet a značnými podmienenými záväzkami v súvislosti s operáciami na stabilizáciu finančného systému sa premietlo do potreby nepretržitej rozpočtovej konsolidácie a štrukturálnych reforiem s cieľom zaručiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy navyše znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Belgicka je predovšetkým dôležité prijať reformy, ktorými sa zlepší hospodárska súťaž, najmä v sieťových odvetviach a ktorými sa zvýši ponuka práce vrátane reforiem trhu práce (okrem iného systém tvorby miezd a motivačné faktory na zamestnanie sa) a dôchodkového systému. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy navyše znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Belgicka je predovšetkým dôležité prijať reformy, ktorými sa zlepší hospodárska súťaž, najmä v sieťových odvetviach a ktorými sa zvýši ponuka práce vrátane reforiem trhu práce (okrem iného systém tvorby miezd a motivačné faktory na zamestnanie sa) a dôchodkového systému.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po poklese o 3,1 % v roku 2009 stúpne o 1,1 % v roku 2010 a je ho rast sa zrýchli na 1,7 % v roku 2011 a ďalej na 2,2 % v roku 2012. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že ročný rast HDP bude mierne pozitívny v roku 2010 (0,6 %) a zvýši sa na 1,5 % v roku 2011. Tieto prognózy sa však vzhľadom na novšie informácie javia ako podhodnotené vrátane lepšieho výsledku v porovnaní s očakávaniami v druhej polovici roku 2009. Zdá sa, že v plánovanom zložení rastu je mierne nadhodnotený príspevok domáceho dopytu k rastu v roku 2010, v ďalších rokoch je však pravdepodobne realistický. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa preto javí, že predpoklady rastu v programe sú v zásade realistické, pričom zloženie rastu je v roku 2010 priaznivé. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické. Na druhej strane, predpoklady rastu miezd sa javia ako nadhodnotené, keďže nižší rast nákladov na pracovnú silu v ostatných krajinách eurozóny by mal v kontexte vysokej nezamestnanosti vyvolať určitý tlak na zníženie miezd v Belgicku. Plánované zvýšenie nákladov na pracovnú silu na zamestnanca okrem toho značne presahuje plánovaný rast produktivity. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po poklese o 3,1 % v roku 2009 stúpne o 1,1 % v roku 2010 a je ho rast sa zrýchli na 1,7 % v roku 2011 a ďalej na 2,2 % v roku 2012. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že ročný rast HDP bude mierne pozitívny v roku 2010 (0,6 %) a zvýši sa na 1,5 % v roku 2011. Tieto prognózy sa však vzhľadom na novšie informácie javia ako podhodnotené vrátane lepšieho výsledku v porovnaní s očakávaniami v druhej polovici roku 2009. Zdá sa, že v plánovanom zložení rastu je mierne nadhodnotený príspevok domáceho dopytu k rastu v roku 2010, v ďalších rokoch je však pravdepodobne realistický. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa preto javí, že predpoklady rastu v programe sú v zásade realistické, pričom zloženie rastu je v roku 2010 priaznivé. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické. Na druhej strane, predpoklady rastu miezd sa javia ako nadhodnotené, keďže nižší rast nákladov na pracovnú silu v ostatných krajinách eurozóny by mal v kontexte vysokej nezamestnanosti vyvolať určitý tlak na zníženie miezd v Belgicku. Plánované zvýšenie nákladov na pracovnú silu na zamestnanca okrem toho značne presahuje plánovaný rast produktivity.

| (5) | V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 5,9 % HDP. Vo výraznom zhoršení oproti deficitu na úrovni 1,2 % HDP v roku 2008 sa vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami predstavujúcimi 0,5 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). V zhoršení sa odzrkadľuje najmä zvýšenie pomeru výdavkov k HDP. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika sa stane v rokoch 2010 a 2011 reštriktívnou, pričom tento trend sa ešte zintenzívni v roku 2012 s cieľom korigovať nadmerný deficit do roku 2012 a vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií. To je vo všeobecnosti v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú podporuje Rada, aj vzhľadom na vysoký pomer verejného dlhu k HDP a nadpriemerný vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 5,9 % HDP. Vo výraznom zhoršení oproti deficitu na úrovni 1,2 % HDP v roku 2008 sa vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami predstavujúcimi 0,5 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). V zhoršení sa odzrkadľuje najmä zvýšenie pomeru výdavkov k HDP. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika sa stane v rokoch 2010 a 2011 reštriktívnou, pričom tento trend sa ešte zintenzívni v roku 2012 s cieľom korigovať nadmerný deficit do roku 2012 a vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií. To je vo všeobecnosti v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú podporuje Rada, aj vzhľadom na vysoký pomer verejného dlhu k HDP a nadpriemerný vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet.

| (6) | Cieľom programu je deficit verejných financií na úrovni 4,8 % HDP v roku 2010, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vo federálnom rozpočte na rok 2010 sa plánuje deficit na úrovni 5,6 % HDP. V revízii rozpočtového cieľa na rok 2010 smerom nadol sa odzrkadľujú priaznivejšie makroekonomické prognózy v aktualizácii (zníženie deficitu približne o 0,3 % HDP), ako aj skutočnosť, že vo federálnom rozpočte sa nezohľadňujú plánované konsolidačné opatrenia v rozsahu 0,5 % HDP ostatných úrovní verejnej správy. Podľa aktualizácie sa pomer príjmov zvýši zo 47,7 % HDP v roku 2009 na 49,1 % v roku 2010, pričom pomer výdavkov vzrastie z 53,7 % na 53,9 % HDP. Zo štrukturálneho deficitu v programe (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítaných útvarmi Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky) vyplýva zlepšenie z 3,8 % HDP v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2010. Vzhľadom na to, že v programe sa niektoré dočasné stimulačné opatrenia v roku 2009 (0,2 % HDP) označujú ako jednorazové, celková úprava by predstavovala 0,5 % HDP. V zlepšení štrukturálneho salda v roku 2010 sa odzrkadľujú konsolidačné opatrenia v rozsahu približne 1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí zvýšenie daní z príjmu fyzických osôb vo Flámsku, zvýšenie spotrebných daní, vyššie dane z príjmu právnických osôb, mimorozpočtové príjmy pochádzajúce z bankového sektoru a od výrobcov jadrovej energie a úspory medzispotreby a mzdových nákladov. Toto sa čiastočne kompenzuje expanzívnym vývojom rastu výdavkov v dôsledku opatrení prijatých v minulosti a v dôsledku vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet (okolo 0,5 % HDP). Úloha jednorazových opatrení je veľmi obmedzená (menej ako 0,1 % HDP). |
| --- | --- |

(6)

Cieľom programu je deficit verejných financií na úrovni 4,8 % HDP v roku 2010, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vo federálnom rozpočte na rok 2010 sa plánuje deficit na úrovni 5,6 % HDP. V revízii rozpočtového cieľa na rok 2010 smerom nadol sa odzrkadľujú priaznivejšie makroekonomické prognózy v aktualizácii (zníženie deficitu približne o 0,3 % HDP), ako aj skutočnosť, že vo federálnom rozpočte sa nezohľadňujú plánované konsolidačné opatrenia v rozsahu 0,5 % HDP ostatných úrovní verejnej správy. Podľa aktualizácie sa pomer príjmov zvýši zo 47,7 % HDP v roku 2009 na 49,1 % v roku 2010, pričom pomer výdavkov vzrastie z 53,7 % na 53,9 % HDP. Zo štrukturálneho deficitu v programe (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítaných útvarmi Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky) vyplýva zlepšenie z 3,8 % HDP v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2010. Vzhľadom na to, že v programe sa niektoré dočasné stimulačné opatrenia v roku 2009 (0,2 % HDP) označujú ako jednorazové, celková úprava by predstavovala 0,5 % HDP. V zlepšení štrukturálneho salda v roku 2010 sa odzrkadľujú konsolidačné opatrenia v rozsahu približne 1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí zvýšenie daní z príjmu fyzických osôb vo Flámsku, zvýšenie spotrebných daní, vyššie dane z príjmu právnických osôb, mimorozpočtové príjmy pochádzajúce z bankového sektoru a od výrobcov jadrovej energie a úspory medzispotreby a mzdových nákladov. Toto sa čiastočne kompenzuje expanzívnym vývojom rastu výdavkov v dôsledku opatrení prijatých v minulosti a v dôsledku vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet (okolo 0,5 % HDP). Úloha jednorazových opatrení je veľmi obmedzená (menej ako 0,1 % HDP).

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 a dosiahnutie vyváženého rozpočtu v nominálnom aj štrukturálnom vyjadrení do roku 2015. Program sa na tento účel s týmto cieľom zameriava na zlepšenie celkového deficitu z úrovne 5,9 % HDP v roku 2009 na 4,8 % v roku 2010, 4,1 % v roku 2011 a 3 % v roku 2012. Primárne saldo ukazuje o niečo výraznejšie zlepšenie, pretože sa plánuje nárast úrokových výdavkov o 0,2 % HDP v celom programovom období. Štrukturálny deficit (prepočítaný na základe informácií v programe) sa zlepší z 3,8 % HDP v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2010, 2,9 % HDP v roku 2011 a 2,2 % HDP v roku 2012. Po úprave v rozsahu 0,5 % HDP v roku 2010 sa v programe plánuje úprava v rozsahu 0,5 % HDP v roku 2011 a 0,75 % HDP v roku 2012, v priemere teda predstavuje viac ako 0,5 % HDP ročne počas celého programového obdobia. To je o niečo menej ako priemerná fiškálna konsolidácia v rozsahu 0,75 % HDP odporúčaná podľa článku 126 ods. 7, pretože toto smerovanie vychádza z lepších makroekonomických predpokladov. Zdá sa, že úprava je určitým spôsobom plánovaná v posledných rokoch programového obdobia a vo väčšom rozsahu sa zakladá na zvýšení príjmov ako na obmedzení výdavkov. Úprava sa zakladá na výraznom znížení deficitu federálnej vlády a menších zníženiach deficitov v rámci systému sociálneho zabezpečenia a deficitov regiónov a obcí. Vláda neplánuje jednorazové opatrenia. Východiskové opatrenia týkajúce sa cieľa na rok 2011 sú špecifikované iba čiastočne a na rok 2012 opatrenia nie sú špecifikované. V programe sa potvrdzuje záväzok týkajúci sa strednodobého cieľa, ktorým je rozpočtový prebytok v štrukturálnom vyjadrení vo výške 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu odráža strednodobý cieľ ciele paktu; v programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 a dosiahnutie vyváženého rozpočtu v nominálnom aj štrukturálnom vyjadrení do roku 2015. Program sa na tento účel s týmto cieľom zameriava na zlepšenie celkového deficitu z úrovne 5,9 % HDP v roku 2009 na 4,8 % v roku 2010, 4,1 % v roku 2011 a 3 % v roku 2012. Primárne saldo ukazuje o niečo výraznejšie zlepšenie, pretože sa plánuje nárast úrokových výdavkov o 0,2 % HDP v celom programovom období. Štrukturálny deficit (prepočítaný na základe informácií v programe) sa zlepší z 3,8 % HDP v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2010, 2,9 % HDP v roku 2011 a 2,2 % HDP v roku 2012. Po úprave v rozsahu 0,5 % HDP v roku 2010 sa v programe plánuje úprava v rozsahu 0,5 % HDP v roku 2011 a 0,75 % HDP v roku 2012, v priemere teda predstavuje viac ako 0,5 % HDP ročne počas celého programového obdobia. To je o niečo menej ako priemerná fiškálna konsolidácia v rozsahu 0,75 % HDP odporúčaná podľa článku 126 ods. 7, pretože toto smerovanie vychádza z lepších makroekonomických predpokladov. Zdá sa, že úprava je určitým spôsobom plánovaná v posledných rokoch programového obdobia a vo väčšom rozsahu sa zakladá na zvýšení príjmov ako na obmedzení výdavkov. Úprava sa zakladá na výraznom znížení deficitu federálnej vlády a menších zníženiach deficitov v rámci systému sociálneho zabezpečenia a deficitov regiónov a obcí. Vláda neplánuje jednorazové opatrenia. Východiskové opatrenia týkajúce sa cieľa na rok 2011 sú špecifikované iba čiastočne a na rok 2012 opatrenia nie sú špecifikované. V programe sa potvrdzuje záväzok týkajúci sa strednodobého cieľa, ktorým je rozpočtový prebytok v štrukturálnom vyjadrení vo výške 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu odráža strednodobý cieľ ciele paktu; v programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu programového obdobia.

| (8) | Rozpočtový výsledok by sa mohol ukázať ako mierne horší v porovnaní s prognózami v programe. V roku 2010 by to mohlo vyplynúť z možného nadmerného odhadu daní z príjmov právnických osôb. Okrem toho, opatrenia, na ktorých sa zakladá vývoj rozpočtu, sú iba čiastočne špecifikované na rok 2011 a na rok 2012 opatrenia špecifikované neboli. Okrem toho môže mierne priaznivý makroekonomický scenár s pomerne vysokými prognózami rastu miezd môže viesť k horším rozpočtovým výsledkom, ako sa očakáva. Vláda okrem toho ponúkla bankovému sektoru značné záruky, ktorými by sa mohli zvýšiť budúce deficity a dlh v rozsahu, v ktorom sa uplatnia, hoci niektoré náklady na verejnú podporu finančnému sektoru by sa mohli v budúcnosti aj vrátiť. Napokon, vzhľadom na predchádzajúce výsledky pri dodržiavaní fiškálnych cieľov sa dosiahnutie cieľov a odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 nemusí v plnom rozsahu zabezpečiť, pretože úsilie sa v určitom rozsahu odložilo na neskoršie roky a cieľ 3 % HDP v roku 2012 nenecháva žiadny priestor. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok by sa mohol ukázať ako mierne horší v porovnaní s prognózami v programe. V roku 2010 by to mohlo vyplynúť z možného nadmerného odhadu daní z príjmov právnických osôb. Okrem toho, opatrenia, na ktorých sa zakladá vývoj rozpočtu, sú iba čiastočne špecifikované na rok 2011 a na rok 2012 opatrenia špecifikované neboli. Okrem toho môže mierne priaznivý makroekonomický scenár s pomerne vysokými prognózami rastu miezd môže viesť k horším rozpočtovým výsledkom, ako sa očakáva. Vláda okrem toho ponúkla bankovému sektoru značné záruky, ktorými by sa mohli zvýšiť budúce deficity a dlh v rozsahu, v ktorom sa uplatnia, hoci niektoré náklady na verejnú podporu finančnému sektoru by sa mohli v budúcnosti aj vrátiť. Napokon, vzhľadom na predchádzajúce výsledky pri dodržiavaní fiškálnych cieľov sa dosiahnutie cieľov a odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 nemusí v plnom rozsahu zabezpečiť, pretože úsilie sa v určitom rozsahu odložilo na neskoršie roky a cieľ 3 % HDP v roku 2012 nenecháva žiadny priestor.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 97,9 % HDP v roku 2009 oproti 89,8 % v predchádzajúcom roku. Tento nárast možno vysvetliť výrazným zvýšením deficitu a negatívnym rastom HDP. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol preto v roku 2009 výrazne nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a podľa programu bude rásť až do roku 2011 (pričom dosiahne úroveň 101,4 % HDP). V roku 2012 sa mierne zníži na úroveň 100,6 % HDP. Ďalší nárast je ovplyvnený hlavne stále vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by mohol byť vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, ako sa plánuje v programe, najmä od roku 2011. Riziká spojené s možnou potrebou ďalšej podpory finančného sektora sa zdajú v súčasnom kritickom bode obmedzené. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 97,9 % HDP v roku 2009 oproti 89,8 % v predchádzajúcom roku. Tento nárast možno vysvetliť výrazným zvýšením deficitu a negatívnym rastom HDP. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol preto v roku 2009 výrazne nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a podľa programu bude rásť až do roku 2011 (pričom dosiahne úroveň 101,4 % HDP). V roku 2012 sa mierne zníži na úroveň 100,6 % HDP. Ďalší nárast je ovplyvnený hlavne stále vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by mohol byť vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, ako sa plánuje v programe, najmä od roku 2011. Riziká spojené s možnou potrebou ďalšej podpory finančného sektora sa zdajú v súčasnom kritickom bode obmedzené.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii pri žiadnej ďalšej zmene politiky nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020 a konsolidácia by preto mala pokračovať po programovom období. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii pri žiadnej ďalšej zmene politiky nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020 a konsolidácia by preto mala pokračovať po programovom období.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku pomerne veľkého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (3) posúdila ako stredné, by prispelo zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a vykonanie reforiem trhu práce a systému sociálneho zabezpečenia, najmä ďalšej dôchodkovej reformy zameranej na obmedzenie plánovaného podstatného zvýšenia výdavkov na dôchodky. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku pomerne veľkého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (3) posúdila ako stredné, by prispelo zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a vykonanie reforiem trhu práce a systému sociálneho zabezpečenia, najmä ďalšej dôchodkovej reformy zameranej na obmedzenie plánovaného podstatného zvýšenia výdavkov na dôchodky.

| (12) | Fiškálny rámec v Belgicku má prospech z existencie nezávislých fiškálnych inštitúcií. Numerické fiškálne pravidlá a strednodobé rozpočtové rámce sa však zdajú slabé, čo prispelo k častým sklzom v minulosti. V programe sa ohlasuje viacero zlepšení vrátane uzatvorenia viacročných rozpočtových dohôd medzi všetkými vládami, určitých krokov smerom k viacročnému rozpočtovaniu na federálnej úrovni, častých a dôrazných kontrol plnenia rozpočtu a vrátane plánu na zlepšenie systému predkladania správ miestnych samospráv. Na zlepšenie fiškálneho rámca by sa však mohlo urobiť viac. Predovšetkým, neexistujú viacročné vymáhateľné výdavkové stropy. |
| --- | --- |

(12)

Fiškálny rámec v Belgicku má prospech z existencie nezávislých fiškálnych inštitúcií. Numerické fiškálne pravidlá a strednodobé rozpočtové rámce sa však zdajú slabé, čo prispelo k častým sklzom v minulosti. V programe sa ohlasuje viacero zlepšení vrátane uzatvorenia viacročných rozpočtových dohôd medzi všetkými vládami, určitých krokov smerom k viacročnému rozpočtovaniu na federálnej úrovni, častých a dôrazných kontrol plnenia rozpočtu a vrátane plánu na zlepšenie systému predkladania správ miestnych samospráv. Na zlepšenie fiškálneho rámca by sa však mohlo urobiť viac. Predovšetkým, neexistujú viacročné vymáhateľné výdavkové stropy.

| (13) | Belgicko čelí vysokému celkovému daňovému zaťaženiu v kombinácii s vysokou úrovňou verejných výdavkov. Vláda prijala viaceré opatrenia na reformu daňového systému vrátane významných daňových znížení pre pracujúcich a v menšom rozsahu pre podniky. Trh práce aj napriek týmto opatreniam naďalej vykazuje výraznú nečinnosť a nezamestnanosť a riziká súvisiace s nízkou mzdou (pasce nízkej mzdy), a to aj v dôsledku vzájomného pôsobenia so systémom dávok v nezamestnanosti. V súvislosti s prísnou rozpočtovou konsolidáciou sa budú musieť ďalšie zníženia daní pre pracovnú silu v plnom rozsahu kompenzovať. Na strane výdavkov presiahol v období rokov 2000 – 2009 rast primárnych výdavkov rast nominálneho HDP. Plánovaná reforma dôchodkového systému je vítaným krokom, ktorý by mohol viesť k značne pozitívnemu vplyvu na rozpočet a na potenciálny rast. |
| --- | --- |

(13)

Belgicko čelí vysokému celkovému daňovému zaťaženiu v kombinácii s vysokou úrovňou verejných výdavkov. Vláda prijala viaceré opatrenia na reformu daňového systému vrátane významných daňových znížení pre pracujúcich a v menšom rozsahu pre podniky. Trh práce aj napriek týmto opatreniam naďalej vykazuje výraznú nečinnosť a nezamestnanosť a riziká súvisiace s nízkou mzdou (pasce nízkej mzdy), a to aj v dôsledku vzájomného pôsobenia so systémom dávok v nezamestnanosti. V súvislosti s prísnou rozpočtovou konsolidáciou sa budú musieť ďalšie zníženia daní pre pracovnú silu v plnom rozsahu kompenzovať. Na strane výdavkov presiahol v období rokov 2000 – 2009 rast primárnych výdavkov rast nominálneho HDP. Plánovaná reforma dôchodkového systému je vítaným krokom, ktorý by mohol viesť k značne pozitívnemu vplyvu na rozpočet a na potenciálny rast.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v plnom rozsahu v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Predovšetkým, východiskové opatrenia týkajúce sa cieľa na rok 2011 sú špecifikované iba čiastočne a na rok 2012 opatrenia špecifikované nie sú. Tak trochu optimistický makroekonomický scenár spolu s mierne menšou ročnou fiškálnou konsolidáciou, ako sa odporúča, predstavujú dodatočné riziko pre neskoršie obdobie. Vzhľadom na riziká nemusí stratégia postačovať na to, aby pomer hrubého verejného dlhu k HDP začal opäť klesať a uspokojivým tempom sa približovať k referenčnej hodnote. Stratégia sa preto od roku 2011 musí podložiť v plnom rozsahu konkrétnymi opatreniami a musia sa zvážiť dodatočné opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov, ak sa riziká prejavia. To by Belgicku pomohlo aj vzhľadom na jeho vysoký pomer verejného dlhu k HDP, nadpriemerné rozpočtové náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva a značné podmienené záväzky vlády v súvislosti so zárukami poskytnutými finančnému sektoru. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v plnom rozsahu v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Predovšetkým, východiskové opatrenia týkajúce sa cieľa na rok 2011 sú špecifikované iba čiastočne a na rok 2012 opatrenia špecifikované nie sú. Tak trochu optimistický makroekonomický scenár spolu s mierne menšou ročnou fiškálnou konsolidáciou, ako sa odporúča, predstavujú dodatočné riziko pre neskoršie obdobie. Vzhľadom na riziká nemusí stratégia postačovať na to, aby pomer hrubého verejného dlhu k HDP začal opäť klesať a uspokojivým tempom sa približovať k referenčnej hodnote. Stratégia sa preto od roku 2011 musí podložiť v plnom rozsahu konkrétnymi opatreniami a musia sa zvážiť dodatočné opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov, ak sa riziká prejavia. To by Belgicku pomohlo aj vzhľadom na jeho vysoký pomer verejného dlhu k HDP, nadpriemerné rozpočtové náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva a značné podmienené záväzky vlády v súvislosti so zárukami poskytnutými finančnému sektoru.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Belgicko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií programu stability. Belgicko splnilo toto odporúčanie prostredníctvom doplnenia k programu. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Belgicko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií programu stability. Belgicko splnilo toto odporúčanie prostredníctvom doplnenia k programu.

Celkovým záverom je, že po expanzii v roku 2009 v súlade európskym plánom na oživenie hospodárstva sa rozpočtová pozícia stane opäť reštriktívnou v rokoch 2010 a 2011 a ešte výraznejšie v roku 2012. V súčasnej situácii by to malo viesť k odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP, ktorý sa zvýšil v roku 2008 v dôsledku opatrení na stabilizáciu finančného systému, bude naďalej rásť až do roku 2011 a znovu začne klesať v roku 2012. Tým by sa dlh začal opäť znižovať. Vývoj rozpočtu však podlieha určitým rizikám, že výsledky budú horšie. Potenciálne optimistické odhady daní v roku 2010 môžu viesť k mierne vyššiemu deficitu a môžu si vyžiadať prijatie dodatočných opatrení v súvislosti s plánovanými kontrolami rozpočtu. Hlavné riziká od roku 2011 súvisia so skutočnosťou, že východiskové opatrenia týkajúce sa cieľa na rok 2011 sú špecifikované len čiastočne a na rok 2012 opatrenia nie sú špecifikované. Okrem toho, mierne priaznivé makroekonomické predpoklady spolu s priemernou ročnou fiškálnou konsolidáciou, ktorá je o niečo nižšia ako 0,75 % HDP, ktoré odporúča Rada, predstavujú ďalšie riziká nenaplnenia cieľov. Belgická vláda sa však v programe zaviazala prijať potrebné výnimočné opatrenia, ak hospodársky rast nebude postačovať na dosiahnutie cieľa deficitu na úrovni 3 % HDP v roku 2012, ktoré môžu byť v skutočnosti potrebné. Pri úprave by sa mohlo využiť aj výraznejšie zameranie sa na obmedzenie výdavkov. Napokon, hoci sa v programe oznamuje množstvo zlepšení fiškálneho rámca, na podporu konsolidačného úsilia sa musí urobiť viac, najmä pokiaľ ide o zavedenie vymáhateľných viacročných výdavkových stropov.

Vzhľadom na toto posúdenie a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Belgicko vyzýva, aby:

| i) | zabezpečilo dosiahnutie cieľa deficitu na rok 2010 uvedeného v programe; upresnilo opatrenia, z ktorých vychádzajú rozpočtové ciele od roku 2011 s cieľom dosiahnuť v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 odporúčanú priemernú ročnú fiškálnu konsolidáciu vo výške 0,75 % HDP; a bolo pripravené posilniť fiškálnu konsolidáciu v prípade, že sa prejavia riziká súvisiace so skutočnosťou, že scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; využilo, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na urýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

zabezpečilo dosiahnutie cieľa deficitu na rok 2010 uvedeného v programe; upresnilo opatrenia, z ktorých vychádzajú rozpočtové ciele od roku 2011 s cieľom dosiahnuť v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 odporúčanú priemernú ročnú fiškálnu konsolidáciu vo výške 0,75 % HDP; a bolo pripravené posilniť fiškálnu konsolidáciu v prípade, že sa prejavia riziká súvisiace so skutočnosťou, že scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; využilo, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na urýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP;

| ii) | zabezpečilo vysoké primárne prebytky v strednodobom horizonte a vykonalo štrukturálne reformy s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečilo vysoké primárne prebytky v strednodobom horizonte a vykonalo štrukturálne reformy s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií;

| iii) | zlepšilo kvalitu verejných financií prijatím prísnejšieho rozpočtového rámca, ktorý zahŕňa vytvorenie vymáhateľných viacročných výdavkových stropov. |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo kvalitu verejných financií prijatím prísnejšieho rozpočtového rámca, ktorý zahŕňa vytvorenie vymáhateľných viacročných výdavkových stropov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM nov. 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| PS sept. 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| PS sept. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| PS sept. 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| PS sept. 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM nov. 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| PS sept. 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| PS sept. 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| PS sept. 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM nov. 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| PS sept. 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| PS sept. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | — |
| PS sept. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM nov. 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| PS sept. 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM nov. 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

PS sept. 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

—

PS sept. 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

PS sept. 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

PS sept. 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM nov. 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

—

PS sept. 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM nov. 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

—

PS sept. 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM nov. 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

PS sept. 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM nov. 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

PS sept. 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS jan. 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

PS sept. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS jan. 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

—

PS sept. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM nov. 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

—

PS sept. 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/smes/index_en.htm

(2)  V posúdení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Konkrétne, neposkytli sa údaje o saldách jednotlivých sektorov.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste vo výške 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % a 1,2 % v období rokov 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú podľa najnovšieho programu 0,8 % HDP v roku 2009, zvyšujúce deficit, a podľa predpovede útvarov Komisie z novembra 2009 0,1 % HDP v rokoch 2008 a 2010, znižujúce deficit, a 0,5 % HDP v roku 2009, zvyšujúce deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2009 – 2012

2010/C 143/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy na roky 2009 až 2012.

| (2) | Litva sa dostáva z jednej z najväčších recesií v EÚ. Obdobie niekoľkých rokov rýchleho a čoraz neudržateľnejšieho rastu, ktorý spôsoboval hlavne domáci dopyt a rozmach v sektore nehnuteľností, sa skončilo v roku 2008, keď sa vplyvom globálnej finančnej krízy, ktorá znamenala zníženie vonkajšieho dopytu a prudké obmedzenie prístupu k úverom, urýchlilo prasknutie domácej bubliny. Prudký pokles domáceho dopytu a uvoľnenie nevyužitej kapacity pomohlo znížiť existujúcu nerovnováhu, čo znamenalo aj pokles inflácie a odstránenie deficitu platobnej bilancie, najmä v dôsledku kolapsu dovozu.
  Saldo bežného účtu, ktoré bolo v rokoch rozmachu výrazne záporné, pričom sa financovalo dovozom kapitálu súvisiacim s bankovým sektorom, čo viedlo k rýchlemu rastu čistých vonkajších záväzkov, dosiahlo v roku 2009 odhadovaný prebytok 3,1 % HDP. Prudký pokles verejných príjmov spôsobený hospodárskym útlmom spolu s dôsledkami expanzívnej fiškálnej politiky pred parlamentnými voľbami v roku 2008 však postavili Litvu pred závažné fiškálne výzvy. Vláda na túto situáciu rázne politicky zareagovala tým, že sa usilovala o fiškálnu konsolidáciu s cieľom spomaliť zhoršovanie stavu verejných financií a obmedziť akumuláciu dlhu, čím okrem iného podporila dôveryhodnosť úpravy menového kurzu. Vzhľadom na rozsiahlu vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu, ktorá vznikla počas rokov rozmachu, a na ťažkosti pri zabezpečovaní nového medzinárodného financovania po vypuknutí globálnej finančnej krízy to bola obozretná reakcia v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Voči Litve sa napriek tomu uplatnil postup pri nadmernom deficite, keď Rada 7. júla 2009 rozhodla, že existuje nadmerný deficit. V revidovaných odporúčaniach Rady (podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, vydané 16. februára 2010) sa vyzvalo na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012. Preto je potrebná ambiciózna fiškálna konsolidácia (priemerná ročná fiškálna konsolidácia na úrovni 2,25 % HDP), ktorá by bola podporená štrukturálnymi reformami. V snahe poskytnúť určitú podporu nezdravému hospodárstvu Litva posilnila využívanie štrukturálnych fondov EÚ a presunula ich čerpanie na skoršie obdobie. Hospodárstvo preukázalo počas krízy vysoký stupeň pružnosti, keď došlo k výrazným úpravám prostredníctvom zníženia cien a miezd. Veľké riziká pre dlhodobú konvergenciu však predstavoval veľký nárast nezamestnanosti, ktorá by sa mohla stať štrukturálnou. S cieľom obnoviť pozitívny a udržateľný rast a vyhnúť sa návratu k neudržateľnej vnútornej a vonkajšej nerovnováhe sa hlavné hospodárske výzvy týkajú zabezpečenia vývoja miezd v súlade s produktivitou, zvyšovania konkurencieschopnosti a podpory transformácie odvetví na obchodovateľné odvetvia, ako aj podnecovania ďalšieho preorientovania sa na produkty kvalitných a špičkových technológií. Rozsiahla úprava verejných financií v súlade s očakávaným nižším rastom v nasledujúcich rokoch sa už začala, je však ešte potrebné zaručiť ďalší pokrok v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(2)

Litva sa dostáva z jednej z najväčších recesií v EÚ. Obdobie niekoľkých rokov rýchleho a čoraz neudržateľnejšieho rastu, ktorý spôsoboval hlavne domáci dopyt a rozmach v sektore nehnuteľností, sa skončilo v roku 2008, keď sa vplyvom globálnej finančnej krízy, ktorá znamenala zníženie vonkajšieho dopytu a prudké obmedzenie prístupu k úverom, urýchlilo prasknutie domácej bubliny. Prudký pokles domáceho dopytu a uvoľnenie nevyužitej kapacity pomohlo znížiť existujúcu nerovnováhu, čo znamenalo aj pokles inflácie a odstránenie deficitu platobnej bilancie, najmä v dôsledku kolapsu dovozu.

Saldo bežného účtu, ktoré bolo v rokoch rozmachu výrazne záporné, pričom sa financovalo dovozom kapitálu súvisiacim s bankovým sektorom, čo viedlo k rýchlemu rastu čistých vonkajších záväzkov, dosiahlo v roku 2009 odhadovaný prebytok 3,1 % HDP. Prudký pokles verejných príjmov spôsobený hospodárskym útlmom spolu s dôsledkami expanzívnej fiškálnej politiky pred parlamentnými voľbami v roku 2008 však postavili Litvu pred závažné fiškálne výzvy. Vláda na túto situáciu rázne politicky zareagovala tým, že sa usilovala o fiškálnu konsolidáciu s cieľom spomaliť zhoršovanie stavu verejných financií a obmedziť akumuláciu dlhu, čím okrem iného podporila dôveryhodnosť úpravy menového kurzu. Vzhľadom na rozsiahlu vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu, ktorá vznikla počas rokov rozmachu, a na ťažkosti pri zabezpečovaní nového medzinárodného financovania po vypuknutí globálnej finančnej krízy to bola obozretná reakcia v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Voči Litve sa napriek tomu uplatnil postup pri nadmernom deficite, keď Rada 7. júla 2009 rozhodla, že existuje nadmerný deficit. V revidovaných odporúčaniach Rady (podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, vydané 16. februára 2010) sa vyzvalo na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012. Preto je potrebná ambiciózna fiškálna konsolidácia (priemerná ročná fiškálna konsolidácia na úrovni 2,25 % HDP), ktorá by bola podporená štrukturálnymi reformami. V snahe poskytnúť určitú podporu nezdravému hospodárstvu Litva posilnila využívanie štrukturálnych fondov EÚ a presunula ich čerpanie na skoršie obdobie. Hospodárstvo preukázalo počas krízy vysoký stupeň pružnosti, keď došlo k výrazným úpravám prostredníctvom zníženia cien a miezd. Veľké riziká pre dlhodobú konvergenciu však predstavoval veľký nárast nezamestnanosti, ktorá by sa mohla stať štrukturálnou. S cieľom obnoviť pozitívny a udržateľný rast a vyhnúť sa návratu k neudržateľnej vnútornej a vonkajšej nerovnováhe sa hlavné hospodárske výzvy týkajú zabezpečenia vývoja miezd v súlade s produktivitou, zvyšovania konkurencieschopnosti a podpory transformácie odvetví na obchodovateľné odvetvia, ako aj podnecovania ďalšieho preorientovania sa na produkty kvalitných a špičkových technológií. Rozsiahla úprava verejných financií v súlade s očakávaným nižším rastom v nasledujúcich rokoch sa už začala, je však ešte potrebné zaručiť ďalší pokrok v strednodobom horizonte.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude okrem toho kombinovať s negatívnymi účinkami demografického starnutia na potenciálnu produkciu a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne je pre Litvu dôležité, aby zlepšila administratívne kapacity, zintenzívnila vykonávanie reforiem v oblastiach zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia, ako aj zvýšila kvalitu vyššieho vzdelávania a celoživotného vzdelávania na účely zvýšenia úrovne zručností a produktivity. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude okrem toho kombinovať s negatívnymi účinkami demografického starnutia na potenciálnu produkciu a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne je pre Litvu dôležité, aby zlepšila administratívne kapacity, zintenzívnila vykonávanie reforiem v oblastiach zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia, ako aj zvýšila kvalitu vyššieho vzdelávania a celoživotného vzdelávania na účely zvýšenia úrovne zručností a produktivity.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa počíta s tým, že rast reálneho HDP sa po poklese o 15,0 % v roku 2009 zvýši v roku 2010 o 1,6 %, v roku 2011 sa zrýchli na 3,2 %, avšak v roku 2012 sa opäť spomalí na len 1,2 %. V scenári sa v roku 2010 predpokladá ďalšie zníženie domáceho dopytu, keďže situácia na trhu práce zostáva pokojná a úverové podmienky sú prísne, pričom vo fiškálnej konsolidácii sa má pokračovať. Rast v roku 2010 teda závisí od výrazného oživenia vonkajšieho dopytu, ktorému pomáha získavanie trhových podielov a oživenie viazaných investícií podporených rýchlejším využívaním štrukturálnych fondov EÚ. Do makroekonomického scenára sa premieta fiškálna konsolidácia, v ktorej vláda pokračuje. Očakáva sa, že k rastu od roku 2011 pozitívne prispeje domáci dopyt. Pri posúdení na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti dostupné (2), sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu v roku 2010. Hoci sa priemerná miera rastu na úrovni 2,2 % plánovaná na dva posledné roky programu zdá byť uskutočniteľná, o profile a zložení rastu v týchto dvoch rokoch to už platí oveľa menej. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. Podľa programu aj podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že súčasný nominálny pokles domácich cien a miezd bude v roku 2010 pokračovať.
  Vzhľadom na kolaps dovozu v dôsledku recesie sa predtým vysoký deficit platobnej bilancie zmenil na prebytok, ktorý sa podľa očakávania zachová aj v roku 2011, pričom neskôr sa bilancia mierne zhorší v dôsledku opätovne rastúceho domáceho dopytu. Takýto vývoj je vo všeobecnosti možný, hoci je výška prebytku platobnej bilancie plánovaného na rok 2010 oveľa vyššia, ako predpokladali útvary Komisie. Predpokladá sa, že nezamestnanosť sa bude v roku 2010 najprv ďalej zvyšovať a potom od roku 2011 začne klesať. Odhady v menovej oblasti a v oblasti výmenných kurzov v programe sú konzistentné so zvyšnou časťou makroekonomického scenára. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa počíta s tým, že rast reálneho HDP sa po poklese o 15,0 % v roku 2009 zvýši v roku 2010 o 1,6 %, v roku 2011 sa zrýchli na 3,2 %, avšak v roku 2012 sa opäť spomalí na len 1,2 %. V scenári sa v roku 2010 predpokladá ďalšie zníženie domáceho dopytu, keďže situácia na trhu práce zostáva pokojná a úverové podmienky sú prísne, pričom vo fiškálnej konsolidácii sa má pokračovať. Rast v roku 2010 teda závisí od výrazného oživenia vonkajšieho dopytu, ktorému pomáha získavanie trhových podielov a oživenie viazaných investícií podporených rýchlejším využívaním štrukturálnych fondov EÚ. Do makroekonomického scenára sa premieta fiškálna konsolidácia, v ktorej vláda pokračuje. Očakáva sa, že k rastu od roku 2011 pozitívne prispeje domáci dopyt. Pri posúdení na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti dostupné (2), sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu v roku 2010. Hoci sa priemerná miera rastu na úrovni 2,2 % plánovaná na dva posledné roky programu zdá byť uskutočniteľná, o profile a zložení rastu v týchto dvoch rokoch to už platí oveľa menej. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. Podľa programu aj podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že súčasný nominálny pokles domácich cien a miezd bude v roku 2010 pokračovať.

Vzhľadom na kolaps dovozu v dôsledku recesie sa predtým vysoký deficit platobnej bilancie zmenil na prebytok, ktorý sa podľa očakávania zachová aj v roku 2011, pričom neskôr sa bilancia mierne zhorší v dôsledku opätovne rastúceho domáceho dopytu. Takýto vývoj je vo všeobecnosti možný, hoci je výška prebytku platobnej bilancie plánovaného na rok 2010 oveľa vyššia, ako predpokladali útvary Komisie. Predpokladá sa, že nezamestnanosť sa bude v roku 2010 najprv ďalej zvyšovať a potom od roku 2011 začne klesať. Odhady v menovej oblasti a v oblasti výmenných kurzov v programe sú konzistentné so zvyšnou časťou makroekonomického scenára.

| (5) | V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na úrovni 9,1 % HDP. Do výrazného zhoršenia deficitu, ktorý bol v roku 2008 na úrovni 3,2 % HDP, sa premieta hlavne nedostatočný príjem z daní, ktorý je spôsobený výrazne horším hospodárskym výsledkom (odhadované zníženie nominálneho HDP o 16,9 % v porovnaní s predpokladaným rastom o 0,9 % v predchádzajúcej aktualizácii programu) aj napriek rozsiahlym opatreniam na konsolidáciu rozpočtu vo výške okolo 8 % HDP, ktoré sa prijali v priebehu roka. Oveľa nižšia hospodárska činnosť, ako sa očakávalo, sa premietla do výrazného poklesu príjmov, ktoré sa však znížili ešte viac, ako by sa mohlo predpokladať na základe bežných elasticít. V dôsledku výrazného zníženia verejnej spotreby vrátane platov vo verejnom sektore boli aj výdavky v porovnaní s úrovňou z roku 2008 celkovo nižšie. Reštriktívna pozícia k výdavkom teda nebola dostatočná na kompenzáciu dôsledkov hospodárskej krízy na strane príjmov. Odhadované zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2009 by sa malo pozorne preskúmať, keďže mimoriadne kolísavé hospodárske prostredie môže viesť k tomu, že v štandardných elasticitách sa v dostatočnej miere nezachytí vplyv extrémneho hospodárskeho poklesu. Podľa programu sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 a v nasledujúcich rokoch reštriktívna. Vzhľadom na pomerne nepriaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Litvy je pokračujúca fiškálna úspornosť v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by mala táto fiškálna politika prispieť k dosiahnutiu výrazne udržateľnejšej pozície verejných financií. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na úrovni 9,1 % HDP. Do výrazného zhoršenia deficitu, ktorý bol v roku 2008 na úrovni 3,2 % HDP, sa premieta hlavne nedostatočný príjem z daní, ktorý je spôsobený výrazne horším hospodárskym výsledkom (odhadované zníženie nominálneho HDP o 16,9 % v porovnaní s predpokladaným rastom o 0,9 % v predchádzajúcej aktualizácii programu) aj napriek rozsiahlym opatreniam na konsolidáciu rozpočtu vo výške okolo 8 % HDP, ktoré sa prijali v priebehu roka. Oveľa nižšia hospodárska činnosť, ako sa očakávalo, sa premietla do výrazného poklesu príjmov, ktoré sa však znížili ešte viac, ako by sa mohlo predpokladať na základe bežných elasticít. V dôsledku výrazného zníženia verejnej spotreby vrátane platov vo verejnom sektore boli aj výdavky v porovnaní s úrovňou z roku 2008 celkovo nižšie. Reštriktívna pozícia k výdavkom teda nebola dostatočná na kompenzáciu dôsledkov hospodárskej krízy na strane príjmov. Odhadované zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2009 by sa malo pozorne preskúmať, keďže mimoriadne kolísavé hospodárske prostredie môže viesť k tomu, že v štandardných elasticitách sa v dostatočnej miere nezachytí vplyv extrémneho hospodárskeho poklesu. Podľa programu sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 a v nasledujúcich rokoch reštriktívna. Vzhľadom na pomerne nepriaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Litvy je pokračujúca fiškálna úspornosť v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by mala táto fiškálna politika prispieť k dosiahnutiu výrazne udržateľnejšej pozície verejných financií.

| (6) | V programe sa predpokladá, že deficit verejných financií klesne v roku 2010 na 8,1 % HDP, a to v porovnaní s deficitom na úrovni 9,5 % HDP, ktorý sa stanovil za cieľ v rozpočte prijatom v decembri 2009, do čoho sa premieta odvtedy dosiahnuté zlepšenie predpokladaného makroekonomického výhľadu. Zlepšenie v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2009 sa môže pripísať hlavne ďalším významným škrtom vo výdavkoch vo výške približne 4 % HDP, a to najmä v bežných verejných výdavkoch vrátane nákladov na platy vo verejnom sektore, ako aj v sociálnych dávkach. Napriek tomu sa v programe predpokladá, že pomer výdavkov k HDP sa zvýši približne o 1 percentuálny bod, hlavne vzhľadom na plánované zvýšenie investícií a vyššie úrokové platby, pričom ostatné kategórie výdavkov sa majú ďalej znižovať. Na strane príjmov sa zmeny obmedzujú na zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb a určité zvýšenie nedaňových príjmov. V rozpočte na rok 2010 sa ďalej odzrkadľuje aj celoročný vplyv opatrení na konsolidáciu príjmov a výdavkov, ktoré sa vykonávali v druhej polovici roku 2009. V programe sa predpokladá podstatné zvýšenie podielu nedaňových príjmov, hlavne v súvislosti s väčším využívaním štrukturálnych fondov EÚ. Hoci má pomer daní z výroby a dovozu k HDP zostať na podobnej úrovni ako v roku 2009, pomer súčasných daní z príjmu a majetku sa má vzhľadom na prebiehajúce znižovanie nominálnych miezd a klesajúce zisky ďalej znižovať. K jednorazovým a dočasným opatreniam v roku 2010 patrí pozastavenie časti prevodov do dôchodkových fondov druhého piliera. Očakáva sa, že celková fiškálna pozícia v roku 2010 meraná na základe zmeny štrukturálneho salda bude reštriktívna, pričom bude vykazovať zlepšenie o 0,5 percentuálneho bodu. Pravdepodobne sa tým však výrazne podhodnocuje konsolidácia uskutočňovaná vládou v celkovej výške 4,0 % HDP. K odhadu konsolidácie, ktorý je založený na štrukturálnom salde, by sa malo pristupovať veľmi opatrne vzhľadom na to, že sa opiera o odhady produkčnej medzery, ktoré sa v súčasnej situácii môžu ešte výrazne meniť. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa predpokladá, že deficit verejných financií klesne v roku 2010 na 8,1 % HDP, a to v porovnaní s deficitom na úrovni 9,5 % HDP, ktorý sa stanovil za cieľ v rozpočte prijatom v decembri 2009, do čoho sa premieta odvtedy dosiahnuté zlepšenie predpokladaného makroekonomického výhľadu. Zlepšenie v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2009 sa môže pripísať hlavne ďalším významným škrtom vo výdavkoch vo výške približne 4 % HDP, a to najmä v bežných verejných výdavkoch vrátane nákladov na platy vo verejnom sektore, ako aj v sociálnych dávkach. Napriek tomu sa v programe predpokladá, že pomer výdavkov k HDP sa zvýši približne o 1 percentuálny bod, hlavne vzhľadom na plánované zvýšenie investícií a vyššie úrokové platby, pričom ostatné kategórie výdavkov sa majú ďalej znižovať. Na strane príjmov sa zmeny obmedzujú na zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb a určité zvýšenie nedaňových príjmov. V rozpočte na rok 2010 sa ďalej odzrkadľuje aj celoročný vplyv opatrení na konsolidáciu príjmov a výdavkov, ktoré sa vykonávali v druhej polovici roku 2009. V programe sa predpokladá podstatné zvýšenie podielu nedaňových príjmov, hlavne v súvislosti s väčším využívaním štrukturálnych fondov EÚ. Hoci má pomer daní z výroby a dovozu k HDP zostať na podobnej úrovni ako v roku 2009, pomer súčasných daní z príjmu a majetku sa má vzhľadom na prebiehajúce znižovanie nominálnych miezd a klesajúce zisky ďalej znižovať. K jednorazovým a dočasným opatreniam v roku 2010 patrí pozastavenie časti prevodov do dôchodkových fondov druhého piliera. Očakáva sa, že celková fiškálna pozícia v roku 2010 meraná na základe zmeny štrukturálneho salda bude reštriktívna, pričom bude vykazovať zlepšenie o 0,5 percentuálneho bodu. Pravdepodobne sa tým však výrazne podhodnocuje konsolidácia uskutočňovaná vládou v celkovej výške 4,0 % HDP. K odhadu konsolidácie, ktorý je založený na štrukturálnom salde, by sa malo pristupovať veľmi opatrne vzhľadom na to, že sa opiera o odhady produkčnej medzery, ktoré sa v súčasnej situácii môžu ešte výrazne meniť.

| (7) | Strednodobou rozpočtovou stratégiou programu je v súlade s odporúčaním Rady zo 16. februára 2010 zníženie deficitu do roku 2012 pod referenčnú hodnotu 3 %. Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa podľa programu v období rokov 2011 – 2012 zlepší ročne o 2,25 % HDP, aj keď táto úprava bude pravdepodobne spôsobená až opatreniami z neskorších rokov programu. Zlepšenie sa má dosiahnuť hlavne ďalším podstatným znížením pomeru výdavkov (približne o 4,75 percentuálneho bodu) pri očakávanom nominálnom znížení najzákladnejších výdavkových kategórií, najmä odmeňovania zamestnancov a sociálnych dávok, zatiaľ čo pomer príjmov k HDP sa má zvýšiť (približne o 1,5 percentuálneho bodu). V programe sa explicitne potvrdzuje, že dosiahnutie rozpočtových cieľov a odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 si vyžaduje dodatočné opatrenia na úrovni približne 4,5 % HDP. V programe sa do istej miery ozrejmujú rozsiahle opatrenia, ktorými sa má podporiť dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2010. Tieto úpravy sa uskutočňujú v postupne sa zlepšujúcich cyklických podmienkach, aj keď sa (prepočítaná) záporná produkčná medzera do konca obdobia programu neodstráni. Strednodobý cieľ sa v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu podstatne posilnil, pričom celkový štrukturálny prebytok verejných financií dosiahol úroveň 0,5 % HDP, s cieľom posilniť dôveru k režimu riadenia menového kurzu, obmedziť zvyšovanie dlhu verejných financií a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V programe sa však neuvádza cieľový rok na dosiahnutie strednodobého cieľa. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než primerane odzrkadľujú ciele paktu. |
| --- | --- |

(7)

Strednodobou rozpočtovou stratégiou programu je v súlade s odporúčaním Rady zo 16. februára 2010 zníženie deficitu do roku 2012 pod referenčnú hodnotu 3 %. Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa podľa programu v období rokov 2011 – 2012 zlepší ročne o 2,25 % HDP, aj keď táto úprava bude pravdepodobne spôsobená až opatreniami z neskorších rokov programu. Zlepšenie sa má dosiahnuť hlavne ďalším podstatným znížením pomeru výdavkov (približne o 4,75 percentuálneho bodu) pri očakávanom nominálnom znížení najzákladnejších výdavkových kategórií, najmä odmeňovania zamestnancov a sociálnych dávok, zatiaľ čo pomer príjmov k HDP sa má zvýšiť (približne o 1,5 percentuálneho bodu). V programe sa explicitne potvrdzuje, že dosiahnutie rozpočtových cieľov a odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 si vyžaduje dodatočné opatrenia na úrovni približne 4,5 % HDP. V programe sa do istej miery ozrejmujú rozsiahle opatrenia, ktorými sa má podporiť dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2010. Tieto úpravy sa uskutočňujú v postupne sa zlepšujúcich cyklických podmienkach, aj keď sa (prepočítaná) záporná produkčná medzera do konca obdobia programu neodstráni. Strednodobý cieľ sa v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu podstatne posilnil, pričom celkový štrukturálny prebytok verejných financií dosiahol úroveň 0,5 % HDP, s cieľom posilniť dôveru k režimu riadenia menového kurzu, obmedziť zvyšovanie dlhu verejných financií a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V programe sa však neuvádza cieľový rok na dosiahnutie strednodobého cieľa. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než primerane odzrkadľujú ciele paktu.

| (8) | Rozpočtové výsledky za celé obdobie programu by mohli byť horšie, ako sa predpokladalo v programe. V roku 2010 je to najmä z dôvodu spoliehania sa na rýchlejšie oživenie hospodárskej činnosti, ako je pravdepodobné. S rozpočtovými cieľmi po roku 2010 sú spojené riziká vzhľadom na obmedzené množstvo informácií poskytnutých v programe, ktoré sa týkajú opatrení, z ktorých vychádza dosiahnutie týchto cieľov, a vzhľadom na potrebu dodatočných opatrení na dosiahnutie týchto cieľov. Navyše, spoliehať sa v neskoršom období programu na ďalšie podstatné zníženie verejných výdavkov a len v obmedzenej miere na opatrenia, ktorými sa zvyšujú príjmy, sa v súvislosti s vykonávaním programu javí ako rizikové. V období rokov 2011 – 2012 sa predpokladá zníženie odmeňovania zamestnancov vo verejnom sektore o ďalšie 3 percentuálne body v nadväznosti na podstatné zníženie platov prijaté už v rokoch 2009 a 2010, čo však môže byť ťažké dosiahnuť. Na druhej strane uvedené riziká znižujú pomerne dobré výsledky litovských orgánov pri plnení ich cieľov, okrem výnimky v roku 2008, ku ktorej došlo hlavne v dôsledku volebného cyklu, a dôrazná konsolidácia, ktorá sa v roku 2009 vykonávala napriek bezprecedentnému hospodárskemu poklesu. Vláda má okrem toho na rok 2010 a ďalšie roky ambiciózny program reforiem, ktorý by mal takisto pomôcť dosiahnuť požadované ambiciózne fiškálne ciele. Zjavne slabá makroekonomická prognóza na rok 2012 prináša aj možnosť o niečo výraznejšieho rastu príjmov v danom roku, ak sa program podporí konkrétnymi opatreniami počas celého programového obdobia. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky za celé obdobie programu by mohli byť horšie, ako sa predpokladalo v programe. V roku 2010 je to najmä z dôvodu spoliehania sa na rýchlejšie oživenie hospodárskej činnosti, ako je pravdepodobné. S rozpočtovými cieľmi po roku 2010 sú spojené riziká vzhľadom na obmedzené množstvo informácií poskytnutých v programe, ktoré sa týkajú opatrení, z ktorých vychádza dosiahnutie týchto cieľov, a vzhľadom na potrebu dodatočných opatrení na dosiahnutie týchto cieľov. Navyše, spoliehať sa v neskoršom období programu na ďalšie podstatné zníženie verejných výdavkov a len v obmedzenej miere na opatrenia, ktorými sa zvyšujú príjmy, sa v súvislosti s vykonávaním programu javí ako rizikové. V období rokov 2011 – 2012 sa predpokladá zníženie odmeňovania zamestnancov vo verejnom sektore o ďalšie 3 percentuálne body v nadväznosti na podstatné zníženie platov prijaté už v rokoch 2009 a 2010, čo však môže byť ťažké dosiahnuť. Na druhej strane uvedené riziká znižujú pomerne dobré výsledky litovských orgánov pri plnení ich cieľov, okrem výnimky v roku 2008, ku ktorej došlo hlavne v dôsledku volebného cyklu, a dôrazná konsolidácia, ktorá sa v roku 2009 vykonávala napriek bezprecedentnému hospodárskemu poklesu. Vláda má okrem toho na rok 2010 a ďalšie roky ambiciózny program reforiem, ktorý by mal takisto pomôcť dosiahnuť požadované ambiciózne fiškálne ciele. Zjavne slabá makroekonomická prognóza na rok 2012 prináša aj možnosť o niečo výraznejšieho rastu príjmov v danom roku, ak sa program podporí konkrétnymi opatreniami počas celého programového obdobia.

| (9) | Hrubý dlh verejných financií sa v roku 2009 odhaduje na 29,5 % HDP, čo je podstatne viac ako 15,6 % v predchádzajúcom roku. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu nominálneho rastu HDP vyplýva zvýšenie tohto pomeru aj zo značnej úpravy vzťahu dlhu a deficitu, v ktorom sa odzrkadľuje financovanie časti deficitu z roku 2008 v roku 2009. Počas obdobia programu sa v roku 2012 predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP o ďalších 11,5 percentuálneho bodu na úroveň 41 % HDP, čo je spôsobené hlavne pretrvávajúcimi vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na záporné riziká rozpočtových cieľov, ktoré sú znásobené neistotou v súvislosti s úpravou vzťahu dlhu a deficitu, by mohol byť vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, ako sa predpokladalo v programe. Napriek tomu sa predpokladá, že úroveň dlhu k HDP zostane počas celého obdobia programu pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý dlh verejných financií sa v roku 2009 odhaduje na 29,5 % HDP, čo je podstatne viac ako 15,6 % v predchádzajúcom roku. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu nominálneho rastu HDP vyplýva zvýšenie tohto pomeru aj zo značnej úpravy vzťahu dlhu a deficitu, v ktorom sa odzrkadľuje financovanie časti deficitu z roku 2008 v roku 2009. Počas obdobia programu sa v roku 2012 predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP o ďalších 11,5 percentuálneho bodu na úroveň 41 % HDP, čo je spôsobené hlavne pretrvávajúcimi vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na záporné riziká rozpočtových cieľov, ktoré sú znásobené neistotou v súvislosti s úpravou vzťahu dlhu a deficitu, by mohol byť vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, ako sa predpokladalo v programe. Napriek tomu sa predpokladá, že úroveň dlhu k HDP zostane počas celého obdobia programu pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve.

| (10) | Strednodobé prognózy dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa bude len postupne zotavovať na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ukazujú, že rozpočtová stratégia, ktorá sa predpokladá v programe, by v súčasnej situácii a bez ďalšej zmeny politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Strednodobé prognózy dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa bude len postupne zotavovať na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ukazujú, že rozpočtová stratégia, ktorá sa predpokladá v programe, by v súčasnej situácii a bez ďalšej zmeny politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku predpokladaného zvýšenia výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, predpokladaná v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zameranie sa na zlepšenie primárneho salda v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a na reformu systému sociálneho zabezpečenia vrátane dôchodkovej reformy, ktorej cieľom by bolo obmedzenie zvyšovania výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré sa v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 hodnotili ako vysoké (3). |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku predpokladaného zvýšenia výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, predpokladaná v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zameranie sa na zlepšenie primárneho salda v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a na reformu systému sociálneho zabezpečenia vrátane dôchodkovej reformy, ktorej cieľom by bolo obmedzenie zvyšovania výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré sa v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 hodnotili ako vysoké (3).

| (12) | V rokoch vysokého rastu, ktoré predchádzali súčasnému hospodárskemu poklesu, sa v strednodobom rozpočtovom rámci Litvy nepodarilo zabrániť nadmerným výdavkom. Neustávajúci rast príjmov umožnil opakované revízie výdavkových cieľov smerom nahor. So zámerom posilniť uvedený rámec sa v novembri 2007 prijal zákon o daňovej disciplíne pre ústrednú štátnu správu. Zákon sa zameriava na prípravu a plnenie ročných rozpočtov, pričom však ako taký nezavádza viac prvkov s výhľadom na budúcnosť v strednodobom horizonte. Vykonávací mechanizmus je veľmi slabý a nezahŕňa sankcie. Závažné nedostatky tohto zákona vo všeobecnosti súvisia s chýbajúcou transparentnosťou rozpočtového procesu, a to aj pokiaľ ide o náležité vykazovanie plnenia príjmov a výdavkov a porovnateľnosť rozpočtových ukazovateľov hotovosti a časovo rozlíšených položiek.
  V konvergenčnom programe na rok 2010 sa navrhuje niekoľko opatrení na zvýšenie transparentnosti vrátane lepšieho vykazovania údajov a monitorovania plnenia rozpočtu. Ak by sa tieto návrhy vykonali, mohli by sa podstatne zlepšiť inštitucionálne prvky verejných financií. |
| --- | --- |

(12)

V rokoch vysokého rastu, ktoré predchádzali súčasnému hospodárskemu poklesu, sa v strednodobom rozpočtovom rámci Litvy nepodarilo zabrániť nadmerným výdavkom. Neustávajúci rast príjmov umožnil opakované revízie výdavkových cieľov smerom nahor. So zámerom posilniť uvedený rámec sa v novembri 2007 prijal zákon o daňovej disciplíne pre ústrednú štátnu správu. Zákon sa zameriava na prípravu a plnenie ročných rozpočtov, pričom však ako taký nezavádza viac prvkov s výhľadom na budúcnosť v strednodobom horizonte. Vykonávací mechanizmus je veľmi slabý a nezahŕňa sankcie. Závažné nedostatky tohto zákona vo všeobecnosti súvisia s chýbajúcou transparentnosťou rozpočtového procesu, a to aj pokiaľ ide o náležité vykazovanie plnenia príjmov a výdavkov a porovnateľnosť rozpočtových ukazovateľov hotovosti a časovo rozlíšených položiek.

V konvergenčnom programe na rok 2010 sa navrhuje niekoľko opatrení na zvýšenie transparentnosti vrátane lepšieho vykazovania údajov a monitorovania plnenia rozpočtu. Ak by sa tieto návrhy vykonali, mohli by sa podstatne zlepšiť inštitucionálne prvky verejných financií.

| (13) | Zloženie verejných výdavkov v Litve podporuje rast, keďže produktívne výdavky, akými sú verejné investície a výdavky na vzdelávanie a zdravotnú starostlivosť, sú pomerne vysoké. Stredné až slabé výsledky a ukazovatele výkonnosti v oblastiach vzdelávania a zdravotníctva však naznačujú značný priestor na dosiahnutie vyššej efektívnosti. Na tento účel sa začali v systéme vzdelávania a zdravotnej starostlivosti uskutočňovať dôležité štrukturálne reformy. Zrušenie daňových výnimiek a preferenčných sadzieb, ku ktorému došlo v roku 2009, a súčasné snahy v oblasti boja proti obchádzaniu daňových povinností a ďalšie zjednodušovanie a zjednocovanie správy daní navyše prispievajú k lepšej kvalite verejných financií, ako aj k znižovaniu rizík pre rozpočtový výhľad. |
| --- | --- |

(13)

Zloženie verejných výdavkov v Litve podporuje rast, keďže produktívne výdavky, akými sú verejné investície a výdavky na vzdelávanie a zdravotnú starostlivosť, sú pomerne vysoké. Stredné až slabé výsledky a ukazovatele výkonnosti v oblastiach vzdelávania a zdravotníctva však naznačujú značný priestor na dosiahnutie vyššej efektívnosti. Na tento účel sa začali v systéme vzdelávania a zdravotnej starostlivosti uskutočňovať dôležité štrukturálne reformy. Zrušenie daňových výnimiek a preferenčných sadzieb, ku ktorému došlo v roku 2009, a súčasné snahy v oblasti boja proti obchádzaniu daňových povinností a ďalšie zjednodušovanie a zjednocovanie správy daní navyše prispievajú k lepšej kvalite verejných financií, ako aj k znižovaniu rizík pre rozpočtový výhľad.

| (14) | Stratégia zabezpečujúca bezproblémovú účasť v ERM II je založená na zachovaní stability výmenného kurzu prostredníctvom udržania dostatočných menových rezerv a finančnej a fiškálnej stability, ako aj zachovania pružnosti trhu práce a trhu s výrobkami. Hoci politické kroky uskutočnené od konca roku 2008 s cieľom udržať makroekonomickú stabilitu v Litve boli dôrazné, súčasná situácia naďalej predstavuje výzvu. Vláda od konca roku 2008 do konca roku 2009 uskutočnila ráznu fiškálnu konsolidáciu, keď prijala niekoľko rozsiahlych konsolidačných balíkov v celkovej výške takmer 12 % HDP. Vysokým stupňom pružnosti v oblasti miezd a cien sa takisto prispieva k čiastočnej obnove zhoršujúcej sa konkurencieschopnosti hospodárstva. Napriek stratám, ktoré vznikli znížením hodnoty aktív, zostáva bankový sektor dobre kapitalizovaný. Vláda tiež začala uskutočňovať dôležité štrukturálne reformy v oblastiach vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia. Litva uskutočnila revíziu pracovnoprávnych predpisov s cieľom podporiť pružnosť trhu práce, čo umožňuje uskutočnenie úprav v rámci hospodárstva. Ďalšou výzvou je predísť opakovaniu výraznej vnútornej a vonkajšej nerovnováhy po tom, čo sa dosiahne oživenie. |
| --- | --- |

(14)

Stratégia zabezpečujúca bezproblémovú účasť v ERM II je založená na zachovaní stability výmenného kurzu prostredníctvom udržania dostatočných menových rezerv a finančnej a fiškálnej stability, ako aj zachovania pružnosti trhu práce a trhu s výrobkami. Hoci politické kroky uskutočnené od konca roku 2008 s cieľom udržať makroekonomickú stabilitu v Litve boli dôrazné, súčasná situácia naďalej predstavuje výzvu. Vláda od konca roku 2008 do konca roku 2009 uskutočnila ráznu fiškálnu konsolidáciu, keď prijala niekoľko rozsiahlych konsolidačných balíkov v celkovej výške takmer 12 % HDP. Vysokým stupňom pružnosti v oblasti miezd a cien sa takisto prispieva k čiastočnej obnove zhoršujúcej sa konkurencieschopnosti hospodárstva. Napriek stratám, ktoré vznikli znížením hodnoty aktív, zostáva bankový sektor dobre kapitalizovaný. Vláda tiež začala uskutočňovať dôležité štrukturálne reformy v oblastiach vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia. Litva uskutočnila revíziu pracovnoprávnych predpisov s cieľom podporiť pružnosť trhu práce, čo umožňuje uskutočnenie úprav v rámci hospodárstva. Ďalšou výzvou je predísť opakovaniu výraznej vnútornej a vonkajšej nerovnováhy po tom, čo sa dosiahne oživenie.

| (15) | Vo všeobecnosti je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká však už od roku 2011 táto rozpočtová stratégia v súlade s odporúčaním Rady pravdepodobne nebude. Riziká sa týkajú najmä možného optimistického makroekonomického výhľadu na rok 2010 a neúplnej špecifikácie opatrení na dosiahnutie plánovanej konsolidácie v dvoch ďalších rokoch, čo je znásobené nejasnosťami pri vykonávaní v súvislosti s plánovaným znížením výdavkov. Plánovaná priemerná fiškálna konsolidácia na úrovni 1,67 % v období rokov 2010 – 2012 takisto nespĺňa odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 a v prípade, že sa nedosiahne pomerne silný rast predpokladaný v rokoch 2010 a 2011, bude potrebné posilniť ju dodatočnými opatreniami, aby sa zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady. |
| --- | --- |

(15)

Vo všeobecnosti je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká však už od roku 2011 táto rozpočtová stratégia v súlade s odporúčaním Rady pravdepodobne nebude. Riziká sa týkajú najmä možného optimistického makroekonomického výhľadu na rok 2010 a neúplnej špecifikácie opatrení na dosiahnutie plánovanej konsolidácie v dvoch ďalších rokoch, čo je znásobené nejasnosťami pri vykonávaní v súvislosti s plánovaným znížením výdavkov. Plánovaná priemerná fiškálna konsolidácia na úrovni 1,67 % v období rokov 2010 – 2012 takisto nespĺňa odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 a v prípade, že sa nedosiahne pomerne silný rast predpokladaný v rokoch 2010 a 2011, bude potrebné posilniť ju dodatočnými opatreniami, aby sa zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady.

| (16) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov, pokiaľ ide o nepovinné údaje. Vo svojich odporúčaniach zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Litvu, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizáciách konvergenčných programov. Až na niekoľko nedostatkov v poskytovaní nepovinných údajov Litva toto odporúčanie vo všeobecnosti spĺňa. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov, pokiaľ ide o nepovinné údaje. Vo svojich odporúčaniach zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Litvu, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizáciách konvergenčných programov. Až na niekoľko nedostatkov v poskytovaní nepovinných údajov Litva toto odporúčanie vo všeobecnosti spĺňa.

Celkový záver je, že Litva v roku 2009 vo výrazne zhoršenej hospodárskej situácii uskutočnila dôraznú konsolidáciu verejných financií, čím prispela k stále prebiehajúcim úpravám v rámci hospodárstva, k bezproblémovej účasti v ERM II a ku korekcii nadmerného deficitu. Hospodárstvo sa v súčasnosti dostáva z hlbokej recesie, pričom sa predpokladá, že priemerný rast zostane v strednodobom horizonte oveľa nižší ako vo vrcholných rokoch predchádzajúceho cyklu. Konsolidácia, ktorá sa vykonala v roku 2009, už predstavuje zásadnú úpravu verejných financií v súlade s očakávaným nižším rastom v strednodobom horizonte. Prísnejšia kontrola výdavkov a pevnejší strednodobý rozpočtový rámec by podporili ďalšiu potrebnú konsolidáciu. Cieľom programu je postupné zníženie deficitu verejných financií od roku 2010, pričom sa v súlade s odporúčaním Rady zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012, hoci sa na tieto rozpočtové výsledky vzťahujú riziká poklesu počas celého obdobia programu.

So zreteľom na uvedené hodnotenie a tiež v zmysle odporúčania podľa článku 126 ZFEÚ zo 16. februára 2010, ako aj vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu a bezproblémovú účasť v ERM II sa Litva vyzýva, aby:

| i) | okrem dôsledného vykonávania opatrení, ktoré sa plánovali v rozpočte, podľa potreby v roku 2010 zvážila dodatočné nápravné opatrenia na dosiahnutie plánovanej konsolidácie; |
| --- | --- |

i)

okrem dôsledného vykonávania opatrení, ktoré sa plánovali v rozpočte, podľa potreby v roku 2010 zvážila dodatočné nápravné opatrenia na dosiahnutie plánovanej konsolidácie;

| ii) | špecifikovala opatrenia odporúčané Radou podľa článku 126 ods. 7, ktoré plne podporia požadovanú úpravu počas obdobia programu, a bola pripravená prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa prejavia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; |
| --- | --- |

ii)

špecifikovala opatrenia odporúčané Radou podľa článku 126 ods. 7, ktoré plne podporia požadovanú úpravu počas obdobia programu, a bola pripravená prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa prejavia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7;

| iii) | vykonala plánované reformy systému sociálneho zabezpečenia vrátane dôchodkovej reformy tak, aby sa znížili vysoké riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku plánovaných vyšších výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach; |
| --- | --- |

iii)

vykonala plánované reformy systému sociálneho zabezpečenia vrátane dôchodkovej reformy tak, aby sa znížili vysoké riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku plánovaných vyšších výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach;

| iv) | posilnila fiškálne riadenie a transparentnosť podporou strednodobého rozpočtového rámca a zlepšením vykazovania rozpočtových údajov, ktorými sa zabezpečí porovnateľnosť rozpočtových ukazovateľov hotovosti a časovo rozlíšených položiek. |
| --- | --- |

iv)

posilnila fiškálne riadenie a transparentnosť podporou strednodobého rozpočtového rámca a zlepšením vykazovania rozpočtových údajov, ktorými sa zabezpečí porovnateľnosť rozpočtových ukazovateľov hotovosti a časovo rozlíšených položiek.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | — |
| KP jan. 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | — |
| Inflácia podľa HISC
  (%) | KP jan. 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | — |
| KP jan. 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | — |
| Produkčná medzera (4)

  (% potenciálneho HDP) | KP jan. 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM nov. 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | — |
| KP jan. 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | — |
| KP jan. 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | — |
| KP jan. 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM nov. 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | — |
| KP jan. 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | — |
| KP jan. 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | — |
| KP jan. 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM nov. 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | — |
| KP jan. 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | — |
| Štrukturálne saldo (6)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | — |
| KP jan. 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM nov. 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | — |
| KP jan. 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | — |
| Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM nov. 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

—

KP jan. 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

—

Inflácia podľa HISC

(%)

KP jan. 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM nov. 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

—

KP jan. 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

—

Produkčná medzera (4)

(% potenciálneho HDP)

KP jan. 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM nov. 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

—

KP jan. 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP jan. 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM nov. 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

—

KP jan. 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP jan. 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM nov. 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

—

KP jan. 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP jan. 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM nov. 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

—

KP jan. 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM nov. 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

—

KP jan. 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP jan. 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM nov. 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

—

KP jan. 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

KP jan. 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM nov. 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

—

KP jan. 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

—

Štrukturálne saldo (6)

(% HDP)

KP jan. 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM nov. 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

—

KP jan. 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP jan. 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM nov. 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

—

KP jan. 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

—

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(5)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % a – 0,3 % v období rokov 2008 – 2011.

(6)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sú na úrovni 0,5 % HDP v roku 2008, 0,2 % HDP v roku 2009 a 0,3 % v roku 2010, pričom všetky zlepšujú deficit, na úrovni 0,3 % HDP v roku 2011 a 0,3 % HDP v roku 2012, pričom podľa najnovšieho programu všetky znižujú deficit, a na úrovni 0,1 % HDP v roku 2008, 0,6 % v roku 2009 a 0,7 % v roku 2010, pričom v prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 všetky znižujú deficit.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2009 – 2014

2010/C 143/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska na roky 2009 až 2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska na roky 2009 až 2014.

| (2) | Luxemburské hospodárstvo bolo vážne zasiahnuté krízou: reálny HDP sa po nulovom raste v roku 2008 podľa najnovších odhadov znížil v roku 2009 o 3,9 % v reálnom vyjadrení, pretože došlo k poklesu všetkých prvkov dopytu s výnimkou verejných výdavkov. Príspevok čistého vývozu zostal pozitívny, pretože dovoz klesol dokonca ešte viac ako vývoz, pravdepodobne v dôsledku kolapsu investícií do zariadení. Zdá sa že finančný sektor bol krízou zasiahnutý menej, ako by sa mohlo očakávať, aj napriek tomu, že na konci roku 2008 museli luxemburské orgány zorganizovať operáciu na podporu dvoch najväčších bánk v krajine, ktoré patria do medzinárodných skupín. Zamestnanosť sa v roku 2009 ešte zvýšila v priemere o 1,2 %, ale výlučne vďaka prenosu vyplývajúcemu z veľmi silného rastu zaznamenanému v roku 2008 (+ 4,7 %). Došlo len k miernemu poklesu vo finančnom sektore, ale oveľa silnejší pokles nastal v priemysle. Nezamestnanosť vzrástla zo 4,9 % v roku 2008 v priemere na 5,7 % v roku 2009 napriek rozsiahlemu využívaniu práce na skrátený pracovný úväzok, ktorú podporovali orgány. Hlavnou výzvou pre Luxembursko v súčasnom kritickom období je udržať si a rozvíjať priaznivý stav, vďaka ktorému sa za posledných 25 rokoch dosiahol pozoruhodný rast založený na zvyšujúcej sa špecializácii tejto krajiny na činnosti v oblasti služieb, osobitne finančných služieb. Okrem toho, pokiaľ ide o rozpočtovú politiku, dlhodobá perspektíva si zasluhuje plnú pozornosť. Po prvé, nárast výdavkov bol v posledných rokoch pomerne silný a opakované prebytky bolo možné dosiahnuť vďaka rastúcim príjmom, čo už nemusí ďalej pokračovať. Zároveň sa predpokladá, že zvýšenie výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva má patriť k najväčším v EÚ, v prevažnej miere v dôsledku štedrosti dôchodkového systému v krajine. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburské hospodárstvo bolo vážne zasiahnuté krízou: reálny HDP sa po nulovom raste v roku 2008 podľa najnovších odhadov znížil v roku 2009 o 3,9 % v reálnom vyjadrení, pretože došlo k poklesu všetkých prvkov dopytu s výnimkou verejných výdavkov. Príspevok čistého vývozu zostal pozitívny, pretože dovoz klesol dokonca ešte viac ako vývoz, pravdepodobne v dôsledku kolapsu investícií do zariadení. Zdá sa že finančný sektor bol krízou zasiahnutý menej, ako by sa mohlo očakávať, aj napriek tomu, že na konci roku 2008 museli luxemburské orgány zorganizovať operáciu na podporu dvoch najväčších bánk v krajine, ktoré patria do medzinárodných skupín. Zamestnanosť sa v roku 2009 ešte zvýšila v priemere o 1,2 %, ale výlučne vďaka prenosu vyplývajúcemu z veľmi silného rastu zaznamenanému v roku 2008 (+ 4,7 %). Došlo len k miernemu poklesu vo finančnom sektore, ale oveľa silnejší pokles nastal v priemysle. Nezamestnanosť vzrástla zo 4,9 % v roku 2008 v priemere na 5,7 % v roku 2009 napriek rozsiahlemu využívaniu práce na skrátený pracovný úväzok, ktorú podporovali orgány. Hlavnou výzvou pre Luxembursko v súčasnom kritickom období je udržať si a rozvíjať priaznivý stav, vďaka ktorému sa za posledných 25 rokoch dosiahol pozoruhodný rast založený na zvyšujúcej sa špecializácii tejto krajiny na činnosti v oblasti služieb, osobitne finančných služieb. Okrem toho, pokiaľ ide o rozpočtovú politiku, dlhodobá perspektíva si zasluhuje plnú pozornosť. Po prvé, nárast výdavkov bol v posledných rokoch pomerne silný a opakované prebytky bolo možné dosiahnuť vďaka rastúcim príjmom, čo už nemusí ďalej pokračovať. Zároveň sa predpokladá, že zvýšenie výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva má patriť k najväčším v EÚ, v prevažnej miere v dôsledku štedrosti dôchodkového systému v krajine.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže okrem toho ovplyvniť potenciálny rast v strednodobom horizonte prostredníctvom nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov, zvyšovania štrukturálnej nezamestnanosti a dlhodobého oslabenia rastu finančných aktivít na celom svete. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Luxemburska je predovšetkým dôležité zvýšiť mieru zamestnanosti obyvateľstva, zvýšiť príťažlivosť podnikateľského prostredia, presadzovať také správanie v mzdovej oblasti, pri ktorom sa zohľadňuje značné zvýšenie nákladov na prácu pozorované v posledných rokoch, a pokračovať v úsilí o zintenzívnenie činností v oblasti výskumu a vývoja v krajine. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže okrem toho ovplyvniť potenciálny rast v strednodobom horizonte prostredníctvom nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov, zvyšovania štrukturálnej nezamestnanosti a dlhodobého oslabenia rastu finančných aktivít na celom svete. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Luxemburska je predovšetkým dôležité zvýšiť mieru zamestnanosti obyvateľstva, zvýšiť príťažlivosť podnikateľského prostredia, presadzovať také správanie v mzdovej oblasti, pri ktorom sa zohľadňuje značné zvýšenie nákladov na prácu pozorované v posledných rokoch, a pokračovať v úsilí o zintenzívnenie činností v oblasti výskumu a vývoja v krajine.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá zvýšenie reálneho HDP o 2,5 % v roku 2010 po znížení o 3,9 % v roku 2009 a nárast v priemere o 2,9 % ročne počas zostávajúceho obdobia programu. Pri hodnotení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z mierne nadhodnotených predpokladov rastu na rok 2010, a to aj keď sa zohľadnia údaje pre tretí štvrťrok, ktoré boli lepšie, ako sa očakávalo. Programové prognózy rastu na obdobie 2011 až 2014 sú zhruba realistické v porovnaní s odhadmi potenciálneho rastu, ktoré vypracovali útvary Komisie, a sú predpokladom postupného uzatvárania produkčnej medzery. Zdá sa, že programové prognózy, pokiaľ ide o zamestnanosť, nezamestnanosť a infláciu, sú takisto realistické. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá zvýšenie reálneho HDP o 2,5 % v roku 2010 po znížení o 3,9 % v roku 2009 a nárast v priemere o 2,9 % ročne počas zostávajúceho obdobia programu. Pri hodnotení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z mierne nadhodnotených predpokladov rastu na rok 2010, a to aj keď sa zohľadnia údaje pre tretí štvrťrok, ktoré boli lepšie, ako sa očakávalo. Programové prognózy rastu na obdobie 2011 až 2014 sú zhruba realistické v porovnaní s odhadmi potenciálneho rastu, ktoré vypracovali útvary Komisie, a sú predpokladom postupného uzatvárania produkčnej medzery. Zdá sa, že programové prognózy, pokiaľ ide o zamestnanosť, nezamestnanosť a infláciu, sú takisto realistické.

| (5) | V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 1,1 % HDP. Toto výrazné zhoršenie z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 vyplynulo hlavne z prudkého zvýšenia verejných výdavkov takmer o 5 percentuálnych bodov HDP, ktoré bolo len čiastočne kompenzované zvýšením podielu príjmov (ktoré vyplynulo len zo skutočnosti, že nominálny HDP klesol ešte viac ako príjmy). Vo zvýšení podielu výdavkov sa vo veľkej miere odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie prostredníctvom automatických stabilizátorov, ale spôsobili ho aj stimulačné opatrenia dosahujúce 1,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (ďalej len „EERP“). Tieto opatrenia zahŕňali hlavne značné zrýchlenie verejných investičných programov, ako aj významné zníženia daní, zvlášť daní z príjmov fyzických osôb, ktoré sú trvalej povahy. Ako sa plánuje v programe, fiškálna politika bude mať aj v roku 2010 podporný charakter, čo je vzhľadom na relatívne priaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Luxemburska v súlade s EERP. Od roku 2011 sa však do programových prognóz za predpokladu nezmenenej politiky nepremieta reštriktívna pozícia v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, aj keď program potvrdzuje, že orgány plánujú uskutočniť kroky na nápravu. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 1,1 % HDP. Toto výrazné zhoršenie z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 vyplynulo hlavne z prudkého zvýšenia verejných výdavkov takmer o 5 percentuálnych bodov HDP, ktoré bolo len čiastočne kompenzované zvýšením podielu príjmov (ktoré vyplynulo len zo skutočnosti, že nominálny HDP klesol ešte viac ako príjmy). Vo zvýšení podielu výdavkov sa vo veľkej miere odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie prostredníctvom automatických stabilizátorov, ale spôsobili ho aj stimulačné opatrenia dosahujúce 1,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (ďalej len „EERP“). Tieto opatrenia zahŕňali hlavne značné zrýchlenie verejných investičných programov, ako aj významné zníženia daní, zvlášť daní z príjmov fyzických osôb, ktoré sú trvalej povahy. Ako sa plánuje v programe, fiškálna politika bude mať aj v roku 2010 podporný charakter, čo je vzhľadom na relatívne priaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Luxemburska v súlade s EERP. Od roku 2011 sa však do programových prognóz za predpokladu nezmenenej politiky nepremieta reštriktívna pozícia v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, aj keď program potvrdzuje, že orgány plánujú uskutočniť kroky na nápravu.

| (6) | Predpokladá sa zvýšenie deficitu verejných financií na 3,9 % HDP v roku 2010, čo je zhoršenie, ktoré by mohlo vyplývať zo zvýšenia výdavkov o 0,9 percentuálneho bodu HDP a poklesu príjmov o 2 percentuálne body HDP. Toto zvýšenie výdavkov bude vyplývať hlavne z vyšších výdajov v oblasti školstva (0,3 percentuálneho bodu HDP), rodinnej politiky (0,25 percentuálneho bodu HDP) a verejnej infraštruktúry (0,5 percentuálneho bodu HDP). Zníženie príjmov by bolo dôsledkom poklesu príjmov z priamych daní (o 1,4 percentuálneho bodu HDP) spôsobeného v podstate účinkami krízy, a to obzvlášť poklesu príjmov z daní právnických osôb. Sadzba tejto dane sa okrem toho znížila z 22 % na 21 %, pri odhadovanom vplyve ex ante na úrovni približne 0,1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie príjmov by takisto v menšej miere vyplývalo z poklesu nepriamych daní a príspevkov sociálneho zabezpečenia v pomere k HDP (v prvom prípade o 0,4 a v druhom prípade o 0,2 percentuálneho bodu HDP). Keďže deficit na rok 2009 bol revidovaný smerom nadol o 1,2 percentuálneho bodu HDP so zreteľom na odhad uvedený v rozpočte, pričom cieľový deficit na rok 2010 bol revidovaný smerom nadol o 0,5 percentuálneho bodu, v programe sa predpokladá, že zhoršenie salda verejných financií dosiahne v roku 2010 2,8 percentuálneho bodu HDP (v porovnaní s 2,1 percentuálneho bodu v rozpočte). Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií uvedených v programe, bez jednorazových a iných dočasných opatrení) by sa zhoršilo približne o 3 percentuálne body HDP z prebytku na úrovni približne 1 % HDP v roku 2009. |
| --- | --- |

(6)

Predpokladá sa zvýšenie deficitu verejných financií na 3,9 % HDP v roku 2010, čo je zhoršenie, ktoré by mohlo vyplývať zo zvýšenia výdavkov o 0,9 percentuálneho bodu HDP a poklesu príjmov o 2 percentuálne body HDP. Toto zvýšenie výdavkov bude vyplývať hlavne z vyšších výdajov v oblasti školstva (0,3 percentuálneho bodu HDP), rodinnej politiky (0,25 percentuálneho bodu HDP) a verejnej infraštruktúry (0,5 percentuálneho bodu HDP). Zníženie príjmov by bolo dôsledkom poklesu príjmov z priamych daní (o 1,4 percentuálneho bodu HDP) spôsobeného v podstate účinkami krízy, a to obzvlášť poklesu príjmov z daní právnických osôb. Sadzba tejto dane sa okrem toho znížila z 22 % na 21 %, pri odhadovanom vplyve ex ante na úrovni približne 0,1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie príjmov by takisto v menšej miere vyplývalo z poklesu nepriamych daní a príspevkov sociálneho zabezpečenia v pomere k HDP (v prvom prípade o 0,4 a v druhom prípade o 0,2 percentuálneho bodu HDP). Keďže deficit na rok 2009 bol revidovaný smerom nadol o 1,2 percentuálneho bodu HDP so zreteľom na odhad uvedený v rozpočte, pričom cieľový deficit na rok 2010 bol revidovaný smerom nadol o 0,5 percentuálneho bodu, v programe sa predpokladá, že zhoršenie salda verejných financií dosiahne v roku 2010 2,8 percentuálneho bodu HDP (v porovnaní s 2,1 percentuálneho bodu v rozpočte). Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií uvedených v programe, bez jednorazových a iných dočasných opatrení) by sa zhoršilo približne o 3 percentuálne body HDP z prebytku na úrovni približne 1 % HDP v roku 2009.

| (7) | Na obdobie po roku 2010 sa v programe predkladá plnohodnotný rozpočtový scenár, ktorý vychádza z predpokladu „nezmenenej politiky“ a v ktorom by sa deficit verejných financií ešte predtým, ako by dosiahol 3,1 % HDP v roku 2014, najprv zvýšil na 5,0 % HDP v roku 2011 a potom by sa s postupne doznievajúcimi účinkami krízy pomaly znižoval na úroveň 4,6 % HDP v roku 2012 a 4,3 % HDP v roku 2013. Tento scenár teda znamená, že deficit verejných financií by zostal nad úrovňou 3 % HDP do konca obdobia, na ktoré sa vzťahuje program. Automatické znižovanie deficitu by vyplývalo z postupného zotavovania príjmov, ako aj z mierneho poklesu podielu výdavkov. Podiel príjmov by sa mal podľa prognózy mierne zvýšiť z nízkej úrovne zaznamenanej v priebehu roka 2011 (38,1 % HDP) na 39,5% HDP, a to hlavne v dôsledku znovuoživenia priamych daní od roku 2011, kedy podľa predpokladu odložený vplyv krízy na príjmy dosiahne svoje maximum. Súčasne sa v dôsledku postupného zrýchľovania rastu predpokladá mierny pokles podielu výdavkov z najvyššej úrovne vo výške 43,6 % HDP dosiahnutej v roku 2010 na 42,7 % v roku 2014. Štrukturálny deficit (prepočítaný útvarmi Komisie) by sa mal najprv zvýšiť z 2,25 % HDP v roku 2010 na približne 3,5 % v roku 2011, kedy by celkový deficit dosiahol vrchol na úrovni 5 % HDP, a potom by sa mierne znížil na úroveň 2,25 % HDP v roku 2014 v súlade s poklesom celkového deficitu. V programe sa potvrdzuje, že hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je opätovné dosiahnutie rovnováhy v oblasti verejných financií do roku 2014 prostredníctvom každoročného znižovania celkového deficitu približne o jeden percentuálny bod. Akékoľvek informácie z hľadiska úrovní príjmov a výdavkov spojené s týmto procesom úpravy alebo podpornými opatreniami sa odkladajú dovtedy, kým sa neuskutoční konzultácia so sociálnymi partnermi, ktorá sa má uzavrieť do konca apríla tohto roka.
  V programe sa uvádza, že v dôsledku významu implicitných záväzkov spojených so starnutím obyvateľstva bol strednodobý rozpočtový cieľ upravený zo štrukturálneho deficitu 0,8 % HDP na štrukturálny prebytok 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úrovne dlhu sa zdá, že v tomto strednodobom rozpočtovom cieli sa dostatočne nezohľadňujú implicitné záväzky spojené so starnutím obyvateľstva, a to aj napriek tomu, že dlh nedosahuje referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve. V programe sa nepredpokladá, že sa tento strednodobý rozpočtový cieľ dosiahne v rámci obdobia, na ktoré sa program vzťahuje. |
| --- | --- |

(7)

Na obdobie po roku 2010 sa v programe predkladá plnohodnotný rozpočtový scenár, ktorý vychádza z predpokladu „nezmenenej politiky“ a v ktorom by sa deficit verejných financií ešte predtým, ako by dosiahol 3,1 % HDP v roku 2014, najprv zvýšil na 5,0 % HDP v roku 2011 a potom by sa s postupne doznievajúcimi účinkami krízy pomaly znižoval na úroveň 4,6 % HDP v roku 2012 a 4,3 % HDP v roku 2013. Tento scenár teda znamená, že deficit verejných financií by zostal nad úrovňou 3 % HDP do konca obdobia, na ktoré sa vzťahuje program. Automatické znižovanie deficitu by vyplývalo z postupného zotavovania príjmov, ako aj z mierneho poklesu podielu výdavkov. Podiel príjmov by sa mal podľa prognózy mierne zvýšiť z nízkej úrovne zaznamenanej v priebehu roka 2011 (38,1 % HDP) na 39,5% HDP, a to hlavne v dôsledku znovuoživenia priamych daní od roku 2011, kedy podľa predpokladu odložený vplyv krízy na príjmy dosiahne svoje maximum. Súčasne sa v dôsledku postupného zrýchľovania rastu predpokladá mierny pokles podielu výdavkov z najvyššej úrovne vo výške 43,6 % HDP dosiahnutej v roku 2010 na 42,7 % v roku 2014. Štrukturálny deficit (prepočítaný útvarmi Komisie) by sa mal najprv zvýšiť z 2,25 % HDP v roku 2010 na približne 3,5 % v roku 2011, kedy by celkový deficit dosiahol vrchol na úrovni 5 % HDP, a potom by sa mierne znížil na úroveň 2,25 % HDP v roku 2014 v súlade s poklesom celkového deficitu. V programe sa potvrdzuje, že hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je opätovné dosiahnutie rovnováhy v oblasti verejných financií do roku 2014 prostredníctvom každoročného znižovania celkového deficitu približne o jeden percentuálny bod. Akékoľvek informácie z hľadiska úrovní príjmov a výdavkov spojené s týmto procesom úpravy alebo podpornými opatreniami sa odkladajú dovtedy, kým sa neuskutoční konzultácia so sociálnymi partnermi, ktorá sa má uzavrieť do konca apríla tohto roka.

V programe sa uvádza, že v dôsledku významu implicitných záväzkov spojených so starnutím obyvateľstva bol strednodobý rozpočtový cieľ upravený zo štrukturálneho deficitu 0,8 % HDP na štrukturálny prebytok 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úrovne dlhu sa zdá, že v tomto strednodobom rozpočtovom cieli sa dostatočne nezohľadňujú implicitné záväzky spojené so starnutím obyvateľstva, a to aj napriek tomu, že dlh nedosahuje referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve. V programe sa nepredpokladá, že sa tento strednodobý rozpočtový cieľ dosiahne v rámci obdobia, na ktoré sa program vzťahuje.

| (8) | Rozpočtový výsledok na rok 2010 by mohol byť do určitej miery lepší, ako sa predpokladalo v programe. Nijako to však nemení dôvody na pokračovanie plánovanej fiškálnej konsolidácie v rokoch 2011 – 2014. Prípadné zlepšenie výsledku v roku 2010 súvisí s bázickým účinkom vyplývajúcim z revízie smerom nadol o 1,2 percentuálneho bodu HDP v deficite z roku 2009 (so zreteľom na pôvodnú prognózu deficitu v rozpočte na rok 2010), čo sa v plnej miere neprenieslo do lepšieho výsledku v roku 2010. V dôsledku toho sa teraz predpokladá, že zhoršenie salda verejných financií v roku 2010 dosiahne 2,8 % HDP, zatiaľ čo podľa prognózy v rozpočte malo dosiahnuť 2,1 %. Rozpočtové výsledky boli v Luxembursku pred krízou často oveľa lepšie, ako sa pôvodne plánovalo. Pokiaľ ide o obdobie 2011 až 2014, v „scenári nezmenenej politiky“ sa predkladá realistický obraz vývoja verejných financií, pričom možný pozitívny bázický efekt je zhruba vyvážený negatívnymi rizikami spojenými s makroekonomickým výhľadom. Pokiaľ ide o alternatívny proces úpravy, ktorého cieľom je zníženie verejného salda do roku 2014 pod 3 %, vzhľadom na to, že chýbajú akékoľvek informácie o úrovni príjmov a výdavkov spojených s očakávanými deficitmi a o opatreniach potrebných na dosiahnutie predpokladanej konsolidácie, hodnotenie nie je možné. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok na rok 2010 by mohol byť do určitej miery lepší, ako sa predpokladalo v programe. Nijako to však nemení dôvody na pokračovanie plánovanej fiškálnej konsolidácie v rokoch 2011 – 2014. Prípadné zlepšenie výsledku v roku 2010 súvisí s bázickým účinkom vyplývajúcim z revízie smerom nadol o 1,2 percentuálneho bodu HDP v deficite z roku 2009 (so zreteľom na pôvodnú prognózu deficitu v rozpočte na rok 2010), čo sa v plnej miere neprenieslo do lepšieho výsledku v roku 2010. V dôsledku toho sa teraz predpokladá, že zhoršenie salda verejných financií v roku 2010 dosiahne 2,8 % HDP, zatiaľ čo podľa prognózy v rozpočte malo dosiahnuť 2,1 %. Rozpočtové výsledky boli v Luxembursku pred krízou často oveľa lepšie, ako sa pôvodne plánovalo. Pokiaľ ide o obdobie 2011 až 2014, v „scenári nezmenenej politiky“ sa predkladá realistický obraz vývoja verejných financií, pričom možný pozitívny bázický efekt je zhruba vyvážený negatívnymi rizikami spojenými s makroekonomickým výhľadom. Pokiaľ ide o alternatívny proces úpravy, ktorého cieľom je zníženie verejného salda do roku 2014 pod 3 %, vzhľadom na to, že chýbajú akékoľvek informácie o úrovni príjmov a výdavkov spojených s očakávanými deficitmi a o opatreniach potrebných na dosiahnutie predpokladanej konsolidácie, hodnotenie nie je možné.

| (9) | Pomer dlhu k HDP sa zdvojnásobil zo 6,6 % v roku 2007 na 13,5 % v roku 2008, a to v zásade v dôsledku finančnej podpory určenej finančnému sektoru. V programe sa predpokladá ďalšie zvýšenie zo 14,9 % HDP v roku 2009 na 37,4 % v roku 2014. Toto zvýšenie presiahne sumu plánovaných deficitov v dôsledku rozsiahlejších prevodov z verejnej správy do sociálneho zabezpečenia. Aj keď sa pomer dlhu k HDP zvyšuje, stále zostáva výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve v priebehu celého programového obdobia. Systém sociálneho zabezpečenia a v menšej miere aj verejná správa disponujú veľkými finančnými aktívami, ktoré sa akumulovali z opakovaných prebytkov z minulosti. Tieto aktíva sú však nedostatočné na pokrytie budúcich záväzkov v oblasti sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

(9)

Pomer dlhu k HDP sa zdvojnásobil zo 6,6 % v roku 2007 na 13,5 % v roku 2008, a to v zásade v dôsledku finančnej podpory určenej finančnému sektoru. V programe sa predpokladá ďalšie zvýšenie zo 14,9 % HDP v roku 2009 na 37,4 % v roku 2014. Toto zvýšenie presiahne sumu plánovaných deficitov v dôsledku rozsiahlejších prevodov z verejnej správy do sociálneho zabezpečenia. Aj keď sa pomer dlhu k HDP zvyšuje, stále zostáva výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve v priebehu celého programového obdobia. Systém sociálneho zabezpečenia a v menšej miere aj verejná správa disponujú veľkými finančnými aktívami, ktoré sa akumulovali z opakovaných prebytkov z minulosti. Tieto aktíva sú však nedostatočné na pokrytie budúcich záväzkov v oblasti sociálneho zabezpečenia.

| (10) | V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky nestačil na stabilizáciu dlhu do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky nestačil na stabilizáciu dlhu do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne vyšší ako priemer EÚ a ovplyvňuje ho najmä značné plánované zvýšenie výdavkov na starobné dôchodky. Značné aktíva akumulované v oblasti sociálneho zabezpečenia pomôžu čiastočne financovať plánované zvýšenie výdavkov na dôchodky, aj keď sa v rozpočtových plánoch do roku 2014 naznačuje, že štrukturálny primárny prebytok už nebude postačovať na kompenzáciu zvyšujúcich sa nákladov spojených so starnutím obyvateľstva. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, a ako uznávajú orgány, zavádzanie opatrení na obmedzenie podstatného zvýšenia výdavkov na dôchodky by prispelo k zníženiu rizík v oblasti udržateľnosti verejných financií, ktoré boli hodnotené v správe Komisie o udržateľnosti (3) z roku 2009 ako stredné. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne vyšší ako priemer EÚ a ovplyvňuje ho najmä značné plánované zvýšenie výdavkov na starobné dôchodky. Značné aktíva akumulované v oblasti sociálneho zabezpečenia pomôžu čiastočne financovať plánované zvýšenie výdavkov na dôchodky, aj keď sa v rozpočtových plánoch do roku 2014 naznačuje, že štrukturálny primárny prebytok už nebude postačovať na kompenzáciu zvyšujúcich sa nákladov spojených so starnutím obyvateľstva. Dosiahnutie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, a ako uznávajú orgány, zavádzanie opatrení na obmedzenie podstatného zvýšenia výdavkov na dôchodky by prispelo k zníženiu rizík v oblasti udržateľnosti verejných financií, ktoré boli hodnotené v správe Komisie o udržateľnosti (3) z roku 2009 ako stredné.

| (12) | Zdá sa, že numerické fiškálne pravidlá a strednodobé rozpočtové rámce (s výnimkou štátneho viacročného programu kapitálových výdavkov) nemajú v Luxembursku významnú úlohu. Nezdá sa však, že by to v minulosti malo za následok výrazné sklzy v rozpočte, aj keď to mohlo hrať úlohu v opakovaných a rozsiahlych revíziách údajov o verejných financiách zaznamenaných v posledných rokoch (všeobecne vedúcich k pozitívnejšiemu výsledku). V programe sa v tejto súvislosti neuvádzajú žiadne plány. |
| --- | --- |

(12)

Zdá sa, že numerické fiškálne pravidlá a strednodobé rozpočtové rámce (s výnimkou štátneho viacročného programu kapitálových výdavkov) nemajú v Luxembursku významnú úlohu. Nezdá sa však, že by to v minulosti malo za následok výrazné sklzy v rozpočte, aj keď to mohlo hrať úlohu v opakovaných a rozsiahlych revíziách údajov o verejných financiách zaznamenaných v posledných rokoch (všeobecne vedúcich k pozitívnejšiemu výsledku). V programe sa v tejto súvislosti neuvádzajú žiadne plány.

| (13) | Zdá sa, že štruktúra verejných financií je v Luxembursku pomerne priaznivá: verejné výdavky a daňové zaťaženie sú relatívne nízke v porovnaní s inými členskými štátmi. Najmä zdaňovanie pracovného príjmu a verejná spotreba sú pomerne nízke. Okrem toho, verejné investície patria medzi najvyššie v celej EÚ. Existuje tu však priestor na zlepšovanie efektívnosti verejných výdavkov aj v oblasti vzdelávania. Okrem toho sa zdá, že vzájomné pôsobenie štedrých sociálnych dávok a pomerne nízkeho zdaňovania pracovného príjmu neposkytuje ľuďom s priemernými a nízkymi príjmami dostatočnú motiváciu na to, aby pracovali. V konečnom dôsledku bude potrebné uskutočniť reformy relatívne štedrého dôchodkového systému s cieľom vyrovnať sa s bremenom starnutia obyvateľstva. |
| --- | --- |

(13)

Zdá sa, že štruktúra verejných financií je v Luxembursku pomerne priaznivá: verejné výdavky a daňové zaťaženie sú relatívne nízke v porovnaní s inými členskými štátmi. Najmä zdaňovanie pracovného príjmu a verejná spotreba sú pomerne nízke. Okrem toho, verejné investície patria medzi najvyššie v celej EÚ. Existuje tu však priestor na zlepšovanie efektívnosti verejných výdavkov aj v oblasti vzdelávania. Okrem toho sa zdá, že vzájomné pôsobenie štedrých sociálnych dávok a pomerne nízkeho zdaňovania pracovného príjmu neposkytuje ľuďom s priemernými a nízkymi príjmami dostatočnú motiváciu na to, aby pracovali. V konečnom dôsledku bude potrebné uskutočniť reformy relatívne štedrého dôchodkového systému s cieľom vyrovnať sa s bremenom starnutia obyvateľstva.

| (14) | Celkovo, ak sa vezme do úvahy priaznivá východisková rozpočtová pozícia Luxemburska na začiatku krízy a nízka úroveň verejného dlhu, plánovaná podporná fiškálna pozícia v roku 2010 je primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Prognóza nezmenenej politiky v programe od roku 2011 nie je v súlade s požiadavkami paktu, pretože neobsahuje potrebnú konsolidáciu, ktorá by bola potrebná na zníženie deficitu pod 3 % HDP a na to, aby sa primeraným tempom dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, to znamená prebytok 0,5 % HDP. Prognóza nie je ani v súlade ani so závermi Rady z 20. októbra o fiškálnej stratégii ukončenia angažovanosti štátu. Na druhej strane, oznámený zámer vlády začať s konsolidáciou od roku 2011 a znižovať štrukturálny deficit približne o 0,75 percentuálneho bodu HDP každý rok od roku 2011 nie je možné hodnotiť vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii žiadne informácie o opatreniach, o ktoré sa taká konsolidačná stratégia opiera. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo, ak sa vezme do úvahy priaznivá východisková rozpočtová pozícia Luxemburska na začiatku krízy a nízka úroveň verejného dlhu, plánovaná podporná fiškálna pozícia v roku 2010 je primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Prognóza nezmenenej politiky v programe od roku 2011 nie je v súlade s požiadavkami paktu, pretože neobsahuje potrebnú konsolidáciu, ktorá by bola potrebná na zníženie deficitu pod 3 % HDP a na to, aby sa primeraným tempom dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, to znamená prebytok 0,5 % HDP. Prognóza nie je ani v súlade ani so závermi Rady z 20. októbra o fiškálnej stratégii ukončenia angažovanosti štátu. Na druhej strane, oznámený zámer vlády začať s konsolidáciou od roku 2011 a znižovať štrukturálny deficit približne o 0,75 percentuálneho bodu HDP každý rok od roku 2011 nie je možné hodnotiť vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii žiadne informácie o opatreniach, o ktoré sa taká konsolidačná stratégia opiera.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje špecifikované v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje špecifikované v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že vzhľadom na pokles a zdravú rozpočtovú východiskovú pozíciu Luxemburska je dočasné zhoršenie salda verejných financií v rokoch 2009 a 2010, do ktorého sa čiastočne premieta prijatie stimulačných opatrení, primerané. Od roku 2011 sa však fiškálna pozícia, ako sa uvádza v programovom „scenári nezmenenej politiky“, nemôže považovať za pozíciu, ktorá je v súlade s požiadavkami paktu, keďže verejný deficit by zostal nad úrovňou 3 % HDP do roku 2014; preto by tu neexistovala žiadna konsolidácia, aby sa zabezpečilo, že deficit sa dostane pod úroveň 3 % HDP a ani pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa by nebol dostatočný. Hoci orgány uvádzajú svoj zámer sledovať ambicióznejší konsolidačný trend s cieľom opäť obnoviť rovnováhu verejných financií do roku 2014 a dosiahnuť strednodobý cieľ v nasledujúcich rokoch, tento proces úpravy nemožno primerane hodnotiť vzhľadom na nedostatok akýchkoľvek informácií vrátane východiskových opatrení. Preto by bolo vítané, keby o týchto opatreniach bolo viac informácií. Pretrvávajú obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktoré budú musieť v budúcich rokoch znášať mimoriadne veľké zaťaženie, pretože sa očakáva, že zvýšenie verejných výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by malo patriť k najvyšším v celej EÚ.

V súvislosti s uvedeným hodnotením sa Luxembursko vyzýva, aby:

| i) | začalo fiškálnu konsolidáciu od roku 2011 s cieľom dosiahnuť zníženie deficitu pod 3 % HDP a potom pokračovať smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a aby stanovilo na tento účel opatrenia, ktoré budú potrebné na dosiahnutie tejto konsolidácie; a |
| --- | --- |

i)

začalo fiškálnu konsolidáciu od roku 2011 s cieľom dosiahnuť zníženie deficitu pod 3 % HDP a potom pokračovať smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a aby stanovilo na tento účel opatrenia, ktoré budú potrebné na dosiahnutie tejto konsolidácie; a

| ii) | vzhľadom na výrazný plánovaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií reformovaním systému dôchodkového zabezpečenia a stanovilo strednodobý cieľ, v ktorom sa dostatočne zohľadňujú implicitné záväzky spojené so starnutím obyvateľstva. |
| --- | --- |

ii)

vzhľadom na výrazný plánovaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií reformovaním systému dôchodkového zabezpečenia a stanovilo strednodobý cieľ, v ktorom sa dostatočne zohľadňujú implicitné záväzky spojené so starnutím obyvateľstva.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | — | — | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | — | — | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | — | — | — | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,9 | — | — | — | — | — | — |
| PS okt. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | — | — | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | — | — | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| KOM nov. 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | — | — | — |
| Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

KOM nov. 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

—

—

—

PS okt. 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

—

—

—

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

—

—

KOM nov. 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

—

—

—

PS okt. 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

—

—

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

KOM nov. 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

—

—

—

PS okt. 2008

1,1

–2,3

–3,5

—

—

—

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

4,9

—

—

—

—

—

—

PS okt. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

KOM nov. 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

—

—

—

PS okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

KOM nov. 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

—

—

—

PS okt. 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

—

—

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

KOM nov. 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

—

—

—

PS okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

KOM nov. 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

—

—

—

PS okt. 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

—

—

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

PS okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

PS okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

KOM nov. 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

—

—

—

PS okt. 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

—

—

—

Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a s Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií “, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Chýbajú najmä údaje o sektorových saldách s výnimkou verejnej správy.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % a 2,2 % postupne v období 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu a podľa prognóz útvarov Komisie z jesene 2009 sa od roku 2010 do roku 2014 neplánujú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia.

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/17

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2009 – 2012

2010/C 143/04

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska na roky 2009 až 2012.

| (2) | Poľsko s odhadovaným zvýšením reálneho HDP o 1,7 % bolo jedinou krajinou EÚ, ktorá v roku 2009 zaznamenala pozitívny rast. Tieto výsledky odzrkadľujú zoskupenie priaznivých faktorov vrátane zdravých základov pri prepuknutí krízy, dobre kapitalizovaného a zdravého finančného sektora, pomerne nízkeho stupňa otvorenosti hospodárstva, značného znehodnotenia poľskej meny v počiatočnej fáze krízy, ako aj monetárnej a fiškálnej politiky, ktorá sa včas prispôsobila.
  Zatiaľ čo niektoré faktory, ktoré podporili rast, majú dočasný charakter – priestor pre podpornú fiškálnu politiku sa takmer vytratil a výmenný kurz sa v súčasnosti zhodnocuje – hospodársky výhľad Poľska sa v posledných mesiacoch podstatne zlepšil. Kľúčovými výzvami v ďalších rokoch bude vrátenie verejných financií späť do udržateľnej pozície a zabezpečenie udržateľného procesu „dobiehania“ bez ohrozenia fiškálnej a makroekonomickej stability. Poľsko nevyužilo priaznivé hospodárske obdobie (2006 – 2008) na konsolidáciu svojich verejných financií a odhaduje sa, že štrukturálny deficit verejných financií (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov v aktualizovanom programe) dosiahol v roku 2009 úroveň 7 % HDP. Rada na základe oznámenia poľských orgánov v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2009 týkajúceho sa deficitu v roku 2008 na úrovni 3,9 % HDP rozhodla 7. júla 2009 o existencii nadmerného deficitu a odporučila jeho odstránenie do roku 2012. |
| --- | --- |

(2)

Poľsko s odhadovaným zvýšením reálneho HDP o 1,7 % bolo jedinou krajinou EÚ, ktorá v roku 2009 zaznamenala pozitívny rast. Tieto výsledky odzrkadľujú zoskupenie priaznivých faktorov vrátane zdravých základov pri prepuknutí krízy, dobre kapitalizovaného a zdravého finančného sektora, pomerne nízkeho stupňa otvorenosti hospodárstva, značného znehodnotenia poľskej meny v počiatočnej fáze krízy, ako aj monetárnej a fiškálnej politiky, ktorá sa včas prispôsobila.

Zatiaľ čo niektoré faktory, ktoré podporili rast, majú dočasný charakter – priestor pre podpornú fiškálnu politiku sa takmer vytratil a výmenný kurz sa v súčasnosti zhodnocuje – hospodársky výhľad Poľska sa v posledných mesiacoch podstatne zlepšil. Kľúčovými výzvami v ďalších rokoch bude vrátenie verejných financií späť do udržateľnej pozície a zabezpečenie udržateľného procesu „dobiehania“ bez ohrozenia fiškálnej a makroekonomickej stability. Poľsko nevyužilo priaznivé hospodárske obdobie (2006 – 2008) na konsolidáciu svojich verejných financií a odhaduje sa, že štrukturálny deficit verejných financií (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov v aktualizovanom programe) dosiahol v roku 2009 úroveň 7 % HDP. Rada na základe oznámenia poľských orgánov v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2009 týkajúceho sa deficitu v roku 2008 na úrovni 3,9 % HDP rozhodla 7. júla 2009 o existencii nadmerného deficitu a odporučila jeho odstránenie do roku 2012.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti, hoci v Poľsku by tento vplyv mal byť menej závažný pre menšie oslabenie kapitálu a jeho pružný trh práce. Vplyv hospodárskej krízy sa navyše kombinuje s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, vzhľadom na nízku mieru zamestnanosti v Poľsku a potrebu reforiem na podporu prebiehajúceho procesu „dobiehania“ bude dôležité prijať ďalšie opatrenia, ktoré podporia účasť na trhu práce, zlepšia podnikateľské prostredie a stimulujú súkromné výdavky na výskum a vývoj. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti, hoci v Poľsku by tento vplyv mal byť menej závažný pre menšie oslabenie kapitálu a jeho pružný trh práce. Vplyv hospodárskej krízy sa navyše kombinuje s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, vzhľadom na nízku mieru zamestnanosti v Poľsku a potrebu reforiem na podporu prebiehajúceho procesu „dobiehania“ bude dôležité prijať ďalšie opatrenia, ktoré podporia účasť na trhu práce, zlepšia podnikateľské prostredie a stimulujú súkromné výdavky na výskum a vývoj.

| (4) | V základnom makroekonomickom scenári, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa zrýchli z 1,7 % v roku 2009 na 3 % v roku 2010, 4,5 % v roku 2011 a 4,2 % v roku 2012. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa predpoklad rastu reálneho HDP v roku 2010 zdá byť mierne priaznivý a predpoklady na roky 2011 a 2012 sa javia byť priaznivé. V programe sa uvádza alternatívny „rizikový scenár“ s nižším rastom reálneho HDP na úrovni 2,7 % v roku 2010, 3,7 % v roku 2011 a 3,5 % v roku 2012, ktorý sa zdá byť uskutočniteľnejší. Pri zohľadnení aktuálnych informácií je prognóza postupného oživenia zamestnanosti v období rokov 2010 – 2012 uvedená v programe uskutočniteľná, a to najmä preto, že sa zdá, že rýchla úprava reálnych miezd tlmí vplyv hospodárskeho poklesu na zamestnanosť. Prognózy inflácie v programe, ktorá vykazuje pokles okolo 2 % v roku 2010 v dôsledku zhodnotenia meny a zvládnutia tlaku na mzdy, za ktorým neskôr nasleduje mierne oživenie v súlade s lepšou hospodárskou situáciou, sú realistické. |
| --- | --- |

(4)

V základnom makroekonomickom scenári, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa zrýchli z 1,7 % v roku 2009 na 3 % v roku 2010, 4,5 % v roku 2011 a 4,2 % v roku 2012. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa predpoklad rastu reálneho HDP v roku 2010 zdá byť mierne priaznivý a predpoklady na roky 2011 a 2012 sa javia byť priaznivé. V programe sa uvádza alternatívny „rizikový scenár“ s nižším rastom reálneho HDP na úrovni 2,7 % v roku 2010, 3,7 % v roku 2011 a 3,5 % v roku 2012, ktorý sa zdá byť uskutočniteľnejší. Pri zohľadnení aktuálnych informácií je prognóza postupného oživenia zamestnanosti v období rokov 2010 – 2012 uvedená v programe uskutočniteľná, a to najmä preto, že sa zdá, že rýchla úprava reálnych miezd tlmí vplyv hospodárskeho poklesu na zamestnanosť. Prognózy inflácie v programe, ktorá vykazuje pokles okolo 2 % v roku 2010 v dôsledku zhodnotenia meny a zvládnutia tlaku na mzdy, za ktorým neskôr nasleduje mierne oživenie v súlade s lepšou hospodárskou situáciou, sú realistické.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 7,2 % HDP. Výrazné zhoršenie oproti deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2008 vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ktorý bol však spôsobený aj stimulačnými opatreniami v rozsahu okolo 2 % HDP, ktoré vláda v roku 2009 vykonala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zníženie daní z príjmu fyzických osôb (o ktorom sa rozhodlo v roku 2007), zvýšenie verejných investícií a indexácia sociálnych transferov predstavovali hlavné prvky stimulu. Na druhej strane, výsledný deficit v roku 2009 by bol ešte horší, ak by sa nevykonali opatrenia znižujúce deficit (zníženie administratívnych výdavkov a zvýšenie dividend od podnikov vo vlastníctve štátu), ktoré sa odhadujú na úrovni okolo 1,5 percentuálneho bodu. Štrukturálne saldo sa v roku 2009 napriek týmto opatreniam zhoršilo o viac ako 2 percentuálne body HDP, čo odzrkadľuje aj nadmerné výdavky v niektorých pododvetviach verejnej správy (3) a nepriaznivé zloženie rastu.
  Napriek vysokej úrovni štrukturálneho deficitu a predpokladanému výraznému oživeniu hospodárskej činnosti sa v programe plánuje postupná stratégia ukončenia angažovanosti štátu so striedmou fiškálnou konsolidáciou plánovanou na obdobie rokov 2010 – 2011. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 7,2 % HDP. Výrazné zhoršenie oproti deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2008 vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ktorý bol však spôsobený aj stimulačnými opatreniami v rozsahu okolo 2 % HDP, ktoré vláda v roku 2009 vykonala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zníženie daní z príjmu fyzických osôb (o ktorom sa rozhodlo v roku 2007), zvýšenie verejných investícií a indexácia sociálnych transferov predstavovali hlavné prvky stimulu. Na druhej strane, výsledný deficit v roku 2009 by bol ešte horší, ak by sa nevykonali opatrenia znižujúce deficit (zníženie administratívnych výdavkov a zvýšenie dividend od podnikov vo vlastníctve štátu), ktoré sa odhadujú na úrovni okolo 1,5 percentuálneho bodu. Štrukturálne saldo sa v roku 2009 napriek týmto opatreniam zhoršilo o viac ako 2 percentuálne body HDP, čo odzrkadľuje aj nadmerné výdavky v niektorých pododvetviach verejnej správy (3) a nepriaznivé zloženie rastu.

Napriek vysokej úrovni štrukturálneho deficitu a predpokladanému výraznému oživeniu hospodárskej činnosti sa v programe plánuje postupná stratégia ukončenia angažovanosti štátu so striedmou fiškálnou konsolidáciou plánovanou na obdobie rokov 2010 – 2011.

| (6) | V programe sa prognózuje mierny pokles deficitu verejných financií na úroveň 6,9 % HDP v roku 2010. Tento pokles sa má dosiahnuť prostredníctvom rozsiahleho zvýšenia pomeru príjmov (o 2,2 percentuálne body), ktorým by sa mohol viac ako vyvážiť výrazný nárast pomeru výdavkov (o 1,9 percentuálneho bodu), najmä v dôsledku zvýšenia vynakladania kapitálových výdavkov (čiastočne financovaných z fondov EÚ). Medzi hlavné konsolidačné opatrenia patria zvýšenie niektorých spotrebných daní a kvázi spotrebných daní (približne 0,2 % HDP) a zníženie rastu miezd a platov v štátnom rozpočte (0,3 % HDP), čo spolu predstavuje 0,5 % HDP. Odhaduje sa zlepšenie štrukturálneho salda o 0,8 percentuálneho bodu HDP, čo by sa odzrkadlilo aj v priaznivom zložení rastu vedúcom k vyššej daňovej elasticite, ako je bežná. Fiškálna konsolidácia vyplývajúca zo súčasných plánov je nižšia ako ročný priemer, ktorý odporučila Rada v júli 2009 na obdobie rokov 2010 – 2012 (aspoň 1,25 percentuálneho bodu HDP). |
| --- | --- |

(6)

V programe sa prognózuje mierny pokles deficitu verejných financií na úroveň 6,9 % HDP v roku 2010. Tento pokles sa má dosiahnuť prostredníctvom rozsiahleho zvýšenia pomeru príjmov (o 2,2 percentuálne body), ktorým by sa mohol viac ako vyvážiť výrazný nárast pomeru výdavkov (o 1,9 percentuálneho bodu), najmä v dôsledku zvýšenia vynakladania kapitálových výdavkov (čiastočne financovaných z fondov EÚ). Medzi hlavné konsolidačné opatrenia patria zvýšenie niektorých spotrebných daní a kvázi spotrebných daní (približne 0,2 % HDP) a zníženie rastu miezd a platov v štátnom rozpočte (0,3 % HDP), čo spolu predstavuje 0,5 % HDP. Odhaduje sa zlepšenie štrukturálneho salda o 0,8 percentuálneho bodu HDP, čo by sa odzrkadlilo aj v priaznivom zložení rastu vedúcom k vyššej daňovej elasticite, ako je bežná. Fiškálna konsolidácia vyplývajúca zo súčasných plánov je nižšia ako ročný priemer, ktorý odporučila Rada v júli 2009 na obdobie rokov 2010 – 2012 (aspoň 1,25 percentuálneho bodu HDP).

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Plánovaná úprava sa však posunula až na značne neskoré obdobie programu: očakáva sa zlepšenie celkového salda o 0,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2010, 1 percentuálny bod HDP v roku 2011 a 3 percentuálne body HDP v roku 2012. Štrukturálne saldo by sa zlepšilo o 0,8 až 0,9 percentuálneho bodu HDP ročne v období rokov 2010 – 2011 a o 3 percentuálne body HDP v roku 2012. Aby sa kompenzovala východiskovú pozíciu pre celkový deficit v roku 2009, ktorá je horšia, ako sa predpokladalo v čase prijatia odporúčania Rady, priemerná ročná štrukturálna konsolidácia by v období rokov 2010 – 2012 mala byť okolo 1,5 percentuálneho bodu HDP, teda o niečo vyššia, ako sa odporúčalo v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Konsolidácia v rokoch 2011 – 2012 sa zakladá hlavne na výdavkoch, nie je však podložená dostatočne konkrétnymi opatreniami. Celkový čistý vplyv ohlásených opatrení, t. j. tých opatrení, ktoré sú zahrnuté v „pláne na rozvoj a konsolidáciu financií“ z 29. januára 2010, na ktorý sa konvergenčný program vo veľkom rozsahu odvoláva, neprekročí počas obdobia rokov 2011 – 2012 0,5 % HDP (4). V programe sa potvrdzuje záväzok dodržať strednodobý rozpočtový cieľ (MTO), ktorým je saldo verejných financií na úrovni – 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac než primerane odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie počas programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Plánovaná úprava sa však posunula až na značne neskoré obdobie programu: očakáva sa zlepšenie celkového salda o 0,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2010, 1 percentuálny bod HDP v roku 2011 a 3 percentuálne body HDP v roku 2012. Štrukturálne saldo by sa zlepšilo o 0,8 až 0,9 percentuálneho bodu HDP ročne v období rokov 2010 – 2011 a o 3 percentuálne body HDP v roku 2012. Aby sa kompenzovala východiskovú pozíciu pre celkový deficit v roku 2009, ktorá je horšia, ako sa predpokladalo v čase prijatia odporúčania Rady, priemerná ročná štrukturálna konsolidácia by v období rokov 2010 – 2012 mala byť okolo 1,5 percentuálneho bodu HDP, teda o niečo vyššia, ako sa odporúčalo v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Konsolidácia v rokoch 2011 – 2012 sa zakladá hlavne na výdavkoch, nie je však podložená dostatočne konkrétnymi opatreniami. Celkový čistý vplyv ohlásených opatrení, t. j. tých opatrení, ktoré sú zahrnuté v „pláne na rozvoj a konsolidáciu financií“ z 29. januára 2010, na ktorý sa konvergenčný program vo veľkom rozsahu odvoláva, neprekročí počas obdobia rokov 2011 – 2012 0,5 % HDP (4). V programe sa potvrdzuje záväzok dodržať strednodobý rozpočtový cieľ (MTO), ktorým je saldo verejných financií na úrovni – 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac než primerane odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie počas programového obdobia.

| (8) | Rozpočtové výsledky by sa mohli ukázať ako horšie v porovnaní s prognózou v programe počas celého programového obdobia. Po prvé, rast reálneho HDP by sa mohol ukázať menej priaznivý, ako sa prognózovalo, čo by sa prejavilo nižšími daňovými príjmami v porovnaní s očakávaním. Ak sa naplní alternatívny, obozretnejší a pravdepodobnejší scenár, podľa programu by sa deficit v roku 2012 priblížil k úrovni 5 % HDP a nadmerný deficit by sa neodstránil v termíne, ktorý stanovila Rada. Po druhé, fiškálne ciele na roky 2011 a 2012 nie sú podložené konkrétnymi opatreniami. Náročný volebný kalendár na nasledujúce dva roky (prezidentské a komunálne voľby na jeseň 2010, parlamentné voľby na jeseň 2011) vyvoláva otázky týkajúce sa času, kedy sa uvedené opatrenia konkretizujú a vykonajú. Po tretie, Poľsko má zmiešané predchádzajúce výsledky pri dosahovaní svojich cieľov týkajúcich sa verejných výdavkov, ktoré sú uvedené v následných aktualizáciách konvergenčných programov, pričom nové iniciatívy na posilnenie fiškálneho rámca nemusia stačiť na zmenu tohto modelu v časovom období, na ktoré sa vzťahuje program. Navrhované nové „dočasné“ výdavkové pravidlo, ktoré sa má uplatňovať dovtedy, pokiaľ sa nezavedie „cieľové“ výdavkové pravidlo, sa vzťahuje na veľmi malú časť verejných výdavkov (menej ako 15 %) a povedie k nepatrnej ročnej úprave aj v prípade, že sa uplatní v plnom rozsahu (menej ako 0,2 % HDP ročne v období rokov 2011 – 2012) (5). Celkovo by sa rozpočtové výsledky mohli v porovnaní s prognózou uvedenou v programe ukázať ako horšie. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by sa mohli ukázať ako horšie v porovnaní s prognózou v programe počas celého programového obdobia. Po prvé, rast reálneho HDP by sa mohol ukázať menej priaznivý, ako sa prognózovalo, čo by sa prejavilo nižšími daňovými príjmami v porovnaní s očakávaním. Ak sa naplní alternatívny, obozretnejší a pravdepodobnejší scenár, podľa programu by sa deficit v roku 2012 priblížil k úrovni 5 % HDP a nadmerný deficit by sa neodstránil v termíne, ktorý stanovila Rada. Po druhé, fiškálne ciele na roky 2011 a 2012 nie sú podložené konkrétnymi opatreniami. Náročný volebný kalendár na nasledujúce dva roky (prezidentské a komunálne voľby na jeseň 2010, parlamentné voľby na jeseň 2011) vyvoláva otázky týkajúce sa času, kedy sa uvedené opatrenia konkretizujú a vykonajú. Po tretie, Poľsko má zmiešané predchádzajúce výsledky pri dosahovaní svojich cieľov týkajúcich sa verejných výdavkov, ktoré sú uvedené v následných aktualizáciách konvergenčných programov, pričom nové iniciatívy na posilnenie fiškálneho rámca nemusia stačiť na zmenu tohto modelu v časovom období, na ktoré sa vzťahuje program. Navrhované nové „dočasné“ výdavkové pravidlo, ktoré sa má uplatňovať dovtedy, pokiaľ sa nezavedie „cieľové“ výdavkové pravidlo, sa vzťahuje na veľmi malú časť verejných výdavkov (menej ako 15 %) a povedie k nepatrnej ročnej úprave aj v prípade, že sa uplatní v plnom rozsahu (menej ako 0,2 % HDP ročne v období rokov 2011 – 2012) (5). Celkovo by sa rozpočtové výsledky mohli v porovnaní s prognózou uvedenou v programe ukázať ako horšie.

| (9) | Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2009 úroveň 50,7 % HDP oproti úrovni 47,2 % v roku 2008. Podľa prognózy tento pomer vzrastie počas programového obdobia o 5 percentuálnych bodov a dosiahne úroveň okolo 56 % HDP v roku 2012, zostane však pod úrovňou referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve, pričom ho spôsobia najmä vysoké deficity verejných financií. Predpokladá sa, že nárast pomeru dlhu k HDP zmiernia významné príjmy z privatizácie plánované v roku 2010. Vzhľadom na stále slabé trhové podmienky a nedostatočnú výkonnosť predchádzajúcich privatizačných plánov však môžu byť príjmy nižšie, ako sa očakávalo. Útvary Komisie vo svojej predpovedi z jesene 2009 v rámci iného makroekonomického scenára a za predpokladu nezmenenej politiky odhadovali, že pomer dlhu k HDP prekročí referenčnú hodnotu 60 % HDP v roku 2011. Aj keď sa táto predpoveď vzhľadom na aktuálne údaje zdá byť nadhodnotená, pomer dlhu k HDP v nasledujúcich rokoch môže byť vyšší, ako sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(9)

Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2009 úroveň 50,7 % HDP oproti úrovni 47,2 % v roku 2008. Podľa prognózy tento pomer vzrastie počas programového obdobia o 5 percentuálnych bodov a dosiahne úroveň okolo 56 % HDP v roku 2012, zostane však pod úrovňou referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve, pričom ho spôsobia najmä vysoké deficity verejných financií. Predpokladá sa, že nárast pomeru dlhu k HDP zmiernia významné príjmy z privatizácie plánované v roku 2010. Vzhľadom na stále slabé trhové podmienky a nedostatočnú výkonnosť predchádzajúcich privatizačných plánov však môžu byť príjmy nižšie, ako sa očakávalo. Útvary Komisie vo svojej predpovedi z jesene 2009 v rámci iného makroekonomického scenára a za predpokladu nezmenenej politiky odhadovali, že pomer dlhu k HDP prekročí referenčnú hodnotu 60 % HDP v roku 2011. Aj keď sa táto predpoveď vzhľadom na aktuálne údaje zdá byť nadhodnotená, pomer dlhu k HDP v nasledujúcich rokoch môže byť vyšší, ako sa predpokladá v programe.

| (10) | Strednodobé prognózy dlhu do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízovú úroveň, a ktoré zahŕňajú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ukazujú, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, v súčasnej situácii a bez ďalšej zmeny politiky viac než postačuje na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. V programe sa uvádzajú reformy na podporu dlhodobej udržateľnosti verejných financií (začlenenie uniformovaných profesií do reformovaných všeobecných dôchodkových systémov, vek odchodu do dôchodku, fond sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov a zníženie dávok v invalidite). Aj keď sú tieto opatrenia veľmi dôležité pre saldo verejných financií a vývoj na trhu práce v dlhodobom horizonte, plánuje sa len ich postupné vykonanie, a preto nebudú mať významný vplyv na saldo verejných financií v programovom období. |
| --- | --- |

(10)

Strednodobé prognózy dlhu do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízovú úroveň, a ktoré zahŕňajú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ukazujú, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, v súčasnej situácii a bez ďalšej zmeny politiky viac než postačuje na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. V programe sa uvádzajú reformy na podporu dlhodobej udržateľnosti verejných financií (začlenenie uniformovaných profesií do reformovaných všeobecných dôchodkových systémov, vek odchodu do dôchodku, fond sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov a zníženie dávok v invalidite). Aj keď sú tieto opatrenia veľmi dôležité pre saldo verejných financií a vývoj na trhu práce v dlhodobom horizonte, plánuje sa len ich postupné vykonanie, a preto nebudú mať významný vplyv na saldo verejných financií v programovom období.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ, pričom odzrkadľuje predpokladaný pokles verejných výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2009 však vytvára značný stabilizačný interval v dlhodobom horizonte. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (6) posúdila ako stredné, by prispelo dosiahnutie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ, pričom odzrkadľuje predpokladaný pokles verejných výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2009 však vytvára značný stabilizačný interval v dlhodobom horizonte. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (6) posúdila ako stredné, by prispelo dosiahnutie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe.

| (12) | V Poľsku existuje priestor na zlepšenie fiškálneho rámca. Poľsko má jeden druh fiškálneho pravidla, ktoré sa zakladá na troch referenčných úrovniach dlhu (50 %, 55 % a 60 % HDP, z ktorých posledná je zakotvená v ústave), prekročenie ktorých by viedlo k rozsiahlym fiškálnym konsolidačným opatreniam. Na strane výdavkov inštitucionálny rámec nezaručuje dostatočnú kontrolu výdavkov a vedie k ich opakovanému prekročeniu. Dotknuté orgány uskutočnili kroky na zlepšenie fiškálneho rámca v roku 2009. Sprísnili existujúce pravidlo týkajúce sa dlhu tým, že zaviedli dodatočné osobitné ustanovenia týkajúce sa druhu opatrení, ktoré sa majú vykonať v prípade, že verejný dlh prekročí 55 % HDP (vnútroštátna definícia, nie ESA 95). Horizont fiškálneho plánovania pre štátny rozpočet sa predĺžil z 3 rokov na 4 roky. Vykonala sa určitá reorganizácia verejnej správy, ktorá bola zameraná na zvýšenie transparentnosti verejných účtov. Napokon dotknuté orgány plánujú posilnenie fiškálneho rámca, ktorý bude zahŕňať „dočasné“ a „cieľové“ výdavkové pravidlá. „Dočasné“ pravidlo by sa však vzťahovalo iba na časť štátneho rozpočtu (s výnimkou verejných investícií), ktorá nie je záväzná a ktorá je v súčasnosti na úrovni menej ako 15 % výdavkov verejnej správy. Aj keď tieto opatrenia uľahčia konsolidáciu v budúcnosti, nenahrádzajú sa nimi opatrenia potrebné na podporu procesu konsolidácie uvedeného v programe. |
| --- | --- |

(12)

V Poľsku existuje priestor na zlepšenie fiškálneho rámca. Poľsko má jeden druh fiškálneho pravidla, ktoré sa zakladá na troch referenčných úrovniach dlhu (50 %, 55 % a 60 % HDP, z ktorých posledná je zakotvená v ústave), prekročenie ktorých by viedlo k rozsiahlym fiškálnym konsolidačným opatreniam. Na strane výdavkov inštitucionálny rámec nezaručuje dostatočnú kontrolu výdavkov a vedie k ich opakovanému prekročeniu. Dotknuté orgány uskutočnili kroky na zlepšenie fiškálneho rámca v roku 2009. Sprísnili existujúce pravidlo týkajúce sa dlhu tým, že zaviedli dodatočné osobitné ustanovenia týkajúce sa druhu opatrení, ktoré sa majú vykonať v prípade, že verejný dlh prekročí 55 % HDP (vnútroštátna definícia, nie ESA 95). Horizont fiškálneho plánovania pre štátny rozpočet sa predĺžil z 3 rokov na 4 roky. Vykonala sa určitá reorganizácia verejnej správy, ktorá bola zameraná na zvýšenie transparentnosti verejných účtov. Napokon dotknuté orgány plánujú posilnenie fiškálneho rámca, ktorý bude zahŕňať „dočasné“ a „cieľové“ výdavkové pravidlá. „Dočasné“ pravidlo by sa však vzťahovalo iba na časť štátneho rozpočtu (s výnimkou verejných investícií), ktorá nie je záväzná a ktorá je v súčasnosti na úrovni menej ako 15 % výdavkov verejnej správy. Aj keď tieto opatrenia uľahčia konsolidáciu v budúcnosti, nenahrádzajú sa nimi opatrenia potrebné na podporu procesu konsolidácie uvedeného v programe.

| (13) | Pokiaľ ide o zloženie verejných výdavkov, Poľsko má pomerne veľký podiel verejných výdavkov vyčlenených na sociálnu ochranu na úkor pomerne nízkych výdavkov v niektorých kategóriách podnecujúcich rast (inovácia, výskum a vývoj) a zdravotníctva. Okrem toho sa zdá, že existuje priestor na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov v oblastiach, ako sú zdravotníctvo a školstvo. Pokiaľ ide o stranu príjmov, daňové zaťaženie sa približuje priemeru EÚ, avšak pre zložitý systém zdaňovania a výberu daní by bolo prospešné ďalšie zjednodušenie. Poľské orgány od roku 2005 postupne navrhli a zaviedli výkonové rozpočtovanie, od ktorého sa očakáva, že zlepší účinnosť i efektívnosť verejných výdavkov v nadchádzajúcich rokoch. V rozpočte na rok 2010 sa rozšírilo uplatňovanie výkonového rozpočtovania, pretože sa začalo vzťahovať na ďalšie časti verejnej správy a zahrnulo dodatočné kategórie výdavkov. Predpokladá sa, že prvý štátny rozpočet, na ktorý sa bude v plnom rozsahu vzťahovať výkonové rozpočtovanie, sa zavedie v roku 2013. |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o zloženie verejných výdavkov, Poľsko má pomerne veľký podiel verejných výdavkov vyčlenených na sociálnu ochranu na úkor pomerne nízkych výdavkov v niektorých kategóriách podnecujúcich rast (inovácia, výskum a vývoj) a zdravotníctva. Okrem toho sa zdá, že existuje priestor na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov v oblastiach, ako sú zdravotníctvo a školstvo. Pokiaľ ide o stranu príjmov, daňové zaťaženie sa približuje priemeru EÚ, avšak pre zložitý systém zdaňovania a výberu daní by bolo prospešné ďalšie zjednodušenie. Poľské orgány od roku 2005 postupne navrhli a zaviedli výkonové rozpočtovanie, od ktorého sa očakáva, že zlepší účinnosť i efektívnosť verejných výdavkov v nadchádzajúcich rokoch. V rozpočte na rok 2010 sa rozšírilo uplatňovanie výkonového rozpočtovania, pretože sa začalo vzťahovať na ďalšie časti verejnej správy a zahrnulo dodatočné kategórie výdavkov. Predpokladá sa, že prvý štátny rozpočet, na ktorý sa bude v plnom rozsahu vzťahovať výkonové rozpočtovanie, sa zavedie v roku 2013.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009. So zreteľom na riziká sa však nezdá, že by rozpočtová stratégia od roku 2011 bola v súlade s odporúčaniami Rady. Priemerná ročná štrukturálna konsolidácia plánovaná na obdobie rokov 2010 – 2012 je 1,5 % HDP, teda mierne vyššia, ako je odporúčanie Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Fiškálna konsolidácia sa však posunula na značne neskoré obdobie programu, ciele týkajúce sa deficitu sa zakladajú na priaznivých predpokladoch rastu a plánované úspory vo výdavkoch nie sú podložené dostatočne konkrétnymi opatreniami. So zreteľom na dobrú hospodársku výkonnosť Poľska počas krízy, oživenie, ktoré dotknuté orgány predpokladajú od roku 2010, vysoký štrukturálny deficit verejných financií a cieľ orgánov odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by bolo vhodné, ak by stratégia fiškálnej konsolidácie pripadla na skoršie obdobie programu. Rozpočet v roku 2010 by sa mal dôsledne plniť, plány týkajúce sa primárnych bežných výdavkov by sa podľa možnosti v každom prípade nemali vykonať v celom rozsahu a neočakávané príjmy by sa mali vyčleniť na zníženie deficitu. Ciele týkajúce sa deficitu verejných financií na roky 2011 – 2012 by sa mali podložiť rozsiahlymi dodatočnými opatreniami, ktoré by mali tiež zabezpečiť primeranú rezervu pre prípad, že sa základný makroekonomický scenár uvedený v programe nenaplní. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009. So zreteľom na riziká sa však nezdá, že by rozpočtová stratégia od roku 2011 bola v súlade s odporúčaniami Rady. Priemerná ročná štrukturálna konsolidácia plánovaná na obdobie rokov 2010 – 2012 je 1,5 % HDP, teda mierne vyššia, ako je odporúčanie Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Fiškálna konsolidácia sa však posunula na značne neskoré obdobie programu, ciele týkajúce sa deficitu sa zakladajú na priaznivých predpokladoch rastu a plánované úspory vo výdavkoch nie sú podložené dostatočne konkrétnymi opatreniami. So zreteľom na dobrú hospodársku výkonnosť Poľska počas krízy, oživenie, ktoré dotknuté orgány predpokladajú od roku 2010, vysoký štrukturálny deficit verejných financií a cieľ orgánov odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 by bolo vhodné, ak by stratégia fiškálnej konsolidácie pripadla na skoršie obdobie programu. Rozpočet v roku 2010 by sa mal dôsledne plniť, plány týkajúce sa primárnych bežných výdavkov by sa podľa možnosti v každom prípade nemali vykonať v celom rozsahu a neočakávané príjmy by sa mali vyčleniť na zníženie deficitu. Ciele týkajúce sa deficitu verejných financií na roky 2011 – 2012 by sa mali podložiť rozsiahlymi dodatočnými opatreniami, ktoré by mali tiež zabezpečiť primeranú rezervu pre prípad, že sa základný makroekonomický scenár uvedený v programe nenaplní.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa uvádzajú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (7). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009 zároveň vyzvala Poľsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácie konvergenčných programov. Poľsko splnilo toto odporúčanie čiastočne. Predovšetkým neboli dostatočne konkretizované podrobné opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu do roku 2012 a reformy na zníženie primárnych bežných výdavkov počas nadchádzajúcich rokov. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa uvádzajú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (7). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009 zároveň vyzvala Poľsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácie konvergenčných programov. Poľsko splnilo toto odporúčanie čiastočne. Predovšetkým neboli dostatočne konkretizované podrobné opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu do roku 2012 a reformy na zníženie primárnych bežných výdavkov počas nadchádzajúcich rokov.

Celkovým záverom je, že zatiaľ čo Poľsko plánuje odstránenie svojho nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, fiškálna úprava sa posunula na značne neskoré obdobie programu, pričom k zníženiu deficitu dôjde z väčšej časti v roku 2012, a ciele týkajúce sa deficitu v programe podliehajú rozsiahlym rizikám na strane príjmov i výdavkov. Vzhľadom na oživenie, ktoré dotknuté orgány predpokladajú od roku 2010, a veľký štrukturálny deficit verejných financií by bolo vhodné, ak by fiškálna konsolidácia pripadla na skoršie obdobie programu. V rizikách súvisiacich s fiškálnymi cieľmi sa odzrkadľujú priaznivé predpoklady rastu reálneho HDP, chýbajúce rozsiahle, dostatočne konkrétne opatrenia na podporu fiškálnych cieľov od roku 2011 prekročenia bežných výdavkov v minulosti oproti plánom a vplyv volebného cyklu. Zámer posilniť fiškálny rámec, najmä s pomocou výdavkových pravidiel, sa víta. Vzhľadom na „dočasné“ výdavkové pravidlo by však boli vhodné väčšie ambície, najmä z hľadiska podielu verejných financií, na ktoré sa pravidlo vzťahuje.

So zreteľom na uvedené hodnotenie a tiež v zmysle odporúčania podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES zo 7. júla 2009, ako aj vzhľadom na potrebu zaručiť udržateľnú konvergenciu sa Poľsko vyzýva, aby:

| i) | dôsledne plnilo rozpočet na rok 2010, pričom by malo podľa možnosti čerpať menej primárnych bežných výdavkov, než sa stanovuje v plánoch, a nepredpokladané príjmy by malo vyčleniť na zníženie deficitu; |
| --- | --- |

i)

dôsledne plnilo rozpočet na rok 2010, pričom by malo podľa možnosti čerpať menej primárnych bežných výdavkov, než sa stanovuje v plánoch, a nepredpokladané príjmy by malo vyčleniť na zníženie deficitu;

| ii) | posilnilo plánovanú rozpočtovú úpravu v roku 2011 s cieľom dosiahnuť odporúčanú priemernú ročnú fiškálnu konsolidáciu na úrovni 1,25 % HDP v súlade s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7 a bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v rokoch 2011 a 2012 v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že scenár v programe je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

ii)

posilnilo plánovanú rozpočtovú úpravu v roku 2011 s cieľom dosiahnuť odporúčanú priemernú ročnú fiškálnu konsolidáciu na úrovni 1,25 % HDP v súlade s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7 a bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v rokoch 2011 a 2012 v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že scenár v programe je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES;

| iii) | pokračovalo v posilňovaní fiškálneho rámca vrátane zavedenia výdavkového pravidla, ktoré sa bude vzťahovať na vyšší podiel primárnych verejných výdavkov v porovnaní s „dočasným“ pravidlom uvedeným v konvergenčnom programe, spolu s vhodnými mechanizmami na monitorovanie a presadzovanie. Uvedené opatrenia by si vyžadovali zníženie podielu povinných výdavkov na celkových výdavkoch. |
| --- | --- |

iii)

pokračovalo v posilňovaní fiškálneho rámca vrátane zavedenia výdavkového pravidla, ktoré sa bude vzťahovať na vyšší podiel primárnych verejných výdavkov v porovnaní s „dočasným“ pravidlom uvedeným v konvergenčnom programe, spolu s vhodnými mechanizmami na monitorovanie a presadzovanie. Uvedené opatrenia by si vyžadovali zníženie podielu povinných výdavkov na celkových výdavkoch.

Poľsko sa takisto vyzýva, aby do nasledujúcej aktualizácie konvergenčného programu doplnilo v osobitnej kapitole presnejšie informácie o pokroku dosiahnutom pri odstraňovaní nadmerného deficitu, ako požadovala Rada vo svojom odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 zo 7. júla 2009.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP feb. 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM nov. 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | — |
| KP dec. 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | — |
| Inflácia podľa HISC
  (%) | KP feb. 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | — |
| KP dec. 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | — |
| Produkčná medzera (8)

  (% potenciálneho HDP) | KP feb. 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM nov. 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | — |
| KP dec. 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM nov. 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | — |
| KP dec. 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM nov. 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | — |
| KP dec. 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | — |
| KP dec. 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | — |
| KP dec. 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | — |
| Cyklicky upravené saldo (8)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | — |
| KP dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | — |
| Štrukturálne saldo (10)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | — |
| KP dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM nov. 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | — |
| KP dec. 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | — |
| Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

KP feb. 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM nov. 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

—

KP dec. 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

—

Inflácia podľa HISC

(%)

KP feb. 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM nov. 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

—

KP dec. 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

—

Produkčná medzera (8)

(% potenciálneho HDP)

KP feb. 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM nov. 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

—

KP dec. 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP feb. 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM nov. 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

—

KP dec. 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP feb. 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM nov. 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

—

KP dec. 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP feb. 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM nov. 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

—

KP dec. 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP feb. 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM nov. 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

—

KP dec. 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP feb. 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM nov. 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

—

KP dec. 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

—

Cyklicky upravené saldo (8)

(% HDP)

KP feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

—

KP dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

—

Štrukturálne saldo (10)

(% HDP)

KP feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

—

KP dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP feb. 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM nov. 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

—

KP dec. 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

—

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili, predovšetkým predbežnú predpoveď útvarov Komisie z februára 2010.

(3)  Uvedené sa netýka pododvetví ústrednej štátnej správy, v ktorých sa výdavky vynaložili v menšom rozsahu napriek vyšším príjmom.

(4)  Úroveň 0,5 % HDP zahŕňa vplyv výdavkového pravidla, ako je uvedené v prvom balíku reforiem, ktorý sa predložil prezidentovi.

(5)  V programe sa plánuje zavedenie dvoch výdavkových pravidiel. Prvé je „dočasné“ pravidlo, ktoré sa vzťahuje iba na malú časť verejných výdavkov. Toto pravidlo bude v platnosti dovtedy, kým štrukturálny deficit verejných financií nedosiahne strednodobý cieľ (deficit na úrovni 1 % HDP). Dotknuté orgány následne plánujú zaviesť „cieľové“ výdavkové pravidlo (cieľom by bolo udržanie štrukturálneho deficitu na úrovni 1 % HDP), ktoré sa vzťahuje na väčší podiel verejných výdavkov.

(6)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch zamerali pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“ a ďalej „vyzýva Komisiu spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom, aby ďalej vypracovala metodiky na včasné posúdenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií pre ďalšiu správu o udržateľnosti,“ ktorá sa plánuje v roku 2012.

(7)  Konkrétne sa neuvádzajú odhady príspevkov jednotlivých faktorov výroby k potenciálnemu rastu a dlhodobé prognózy niektorých súborov údajov.

(8)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % a 3,3 % v období rokov 2008 – 2011.

(10)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu neexistujú jednorazové opatrenia a podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 jednorazové opatrenia predstavujú 0,1 % HDP v roku 2009 a znižujú deficit.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/22

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky

(Text s významom pre EHP)

2010/C 143/05

| Dátum prijatia rozhodnutia | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 194/09 |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Právny základ | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva, Ukončenie činnosti podniku |
| Forma pomoci | Úver za zvýhodnených podmienok, Garancia, Iné formy kapitálovej intervencie |
| Rozpočet | — |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 25.1.2010 – ukončenie likvidácie |
| Sektory hospodárstva | Finančné sprostredkovanie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Dátum prijatia rozhodnutia

25.1.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 194/09

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Právny základ

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva, Ukončenie činnosti podniku

Forma pomoci

Úver za zvýhodnených podmienok, Garancia, Iné formy kapitálovej intervencie

Rozpočet

—

Intenzita

—

Trvanie

25.1.2010 – ukončenie likvidácie

Sektory hospodárstva

Finančné sprostredkovanie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | NN 11/10 |
| Členský štát | Írsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Rescue measure in favour of INBS |
| Právny základ | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 2 700 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | — |
| Sektory hospodárstva | Finančné sprostredkovanie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Irish Minister for Finance |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

30.3.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

NN 11/10

Členský štát

Írsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Rescue measure in favour of INBS

Právny základ

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 2 700 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

—

Sektory hospodárstva

Finančné sprostredkovanie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Irish Minister for Finance

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 41/10 |
| Členský štát | Lotyšsko |
| Región | Rīga |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Právny základ | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Rozvoj odvetvia, Regionálny rozvoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 124 mil. EUR |
| Intenzita | 75 % |
| Trvanie | 1.5.2010 – 31.12.2020 |
| Sektory hospodárstva | Letecká doprava |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Dátum prijatia rozhodnutia

27.4.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 41/10

Členský štát

Lotyšsko

Región

Rīga

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Právny základ

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Rozvoj odvetvia, Regionálny rozvoj

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 124 mil. EUR

Intenzita

75 %

Trvanie

1.5.2010 – 31.12.2020

Sektory hospodárstva

Letecká doprava

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 116/10 |
| Členský štát | Nemecko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Právny základ | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Inovácia |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 22 mil. EUR
  Celková výška plánovanej pomoci 45 mil. EUR |
| Intenzita | 20 % |
| Trvanie | 1.5.2010 – 31.12.2010 |
| Sektory hospodárstva | Stavba lodí |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Dátum prijatia rozhodnutia

10.5.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 116/10

Členský štát

Nemecko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Právny základ

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Inovácia

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 22 mil. EUR

Celková výška plánovanej pomoci 45 mil. EUR

Intenzita

20 %

Trvanie

1.5.2010 – 31.12.2010

Sektory hospodárstva

Stavba lodí

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/25

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 143/06

Dňa 21. mája 2010 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5874. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5874. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/26

---

Oznámenie v súlade s článkom 12 odsek 5 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 o informáciách poskytnutých colnými orgánmi členských štátov týkajúcich sa zatriedenia tovaru do colnej nomenklatúry

2010/C 143/07

Záväzná informácia o nomenklatúrnom zatriedení tovaru stráca platnosť odo dňa, kedy prestáva byť v súlade s interpretáciou colnej nomenklatúry v dôsledku nasledovných medzinárodnych tarifných opatrení:

Doplnky k vysvetlivkám harmonizovaného systému a ku kompendiu stanovísk k nomenklatúrnemu zatriedeniu, schválených Radou pre colnú spoluprácu (RCS dok. NC1500 – správa z 44. zasadnutia Výboru pre HS):

DOPLNKY K VYSVETLIVKÁM HS URČENÉ NA ZAPRACOVANIE V SÚLADE S ČLÁNKOM 8 PROCEDÚRY KONVENCIE HS A STANOVISKÁ K NOMENKLATÚRNEMU ZATRIEDENIU VYDANÉ VÝBOROM PRE HS SVETOVEJ COLNEJ ORGANIZÁCIE

(44. ZASADNUTIE VÝBORU PRE HS OKTÓBER 2009)

DOK. NC1500

Doplnky k vysvetlivkám nomenklatúry pripojené ku konvencii HS

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Stanoviská k zatriedeniu prijaté Výborom pre HS

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Zmena právneho základu) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Zmena právneho základu)

K/5

Informácie týkajúce sa obsahu týchto opatrení možno získať na Generálnom riaditeľstve pre dane a colnú úniu Európskej komisie (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) alebo na internetovej stránke tohto Generálneho riaditeľstva:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/27

---

Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách (1):

1,00 % dňa 1. júna 2010

Výmenný kurz eura (2)

1. júna 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2155 |
| JPY | Japonský jen | 110,65 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4393 |
| GBP | Britská libra | 0,83470 |
| SEK | Švédska koruna | 9,6163 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4183 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,9420 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,628 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 276,62 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7093 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1140 |
| RON | Rumunský lei | 4,1868 |
| TRY | Turecká líra | 1,9288 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4595 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2766 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,4720 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8056 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7193 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 478,29 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,3929 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3021 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2590 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 249,90 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0203 |
| PHP | Filipínske peso | 56,709 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,0290 |
| THB | Thajský baht | 39,607 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2262 |
| MXN | Mexické peso | 15,7893 |
| INR | Indická rupia | 57,3170 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2155

JPY

Japonský jen

110,65

DKK

Dánska koruna

7,4393

GBP

Britská libra

0,83470

SEK

Švédska koruna

9,6163

CHF

Švajčiarsky frank

1,4183

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,9420

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,628

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

276,62

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7093

PLN

Poľský zlotý

4,1140

RON

Rumunský lei

4,1868

TRY

Turecká líra

1,9288

AUD

Austrálsky dolár

1,4595

CAD

Kanadský dolár

1,2766

HKD

Hongkongský dolár

9,4720

NZD

Novozélandský dolár

1,8056

SGD

Singapurský dolár

1,7193

KRW

Juhokórejský won

1 478,29

ZAR

Juhoafrický rand

9,3929

CNY

Čínsky juan

8,3021

HRK

Chorvátska kuna

7,2590

IDR

Indonézska rupia

11 249,90

MYR

Malajzijský ringgit

4,0203

PHP

Filipínske peso

56,709

RUB

Ruský rubeľ

38,0290

THB

Thajský baht

39,607

BRL

Brazílsky real

2,2262

MXN

Mexické peso

15,7893

INR

Indická rupia

57,3170

---

(1)  Použitý kurz sa vzťahuje k poslednej operácii vykonanej pred určeným dňom. V prípade, že tender obsahuje variabilný kurz, použije sa kurz medzný.

(2)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/28

---

OZNÁMENIE O ŽIADOSTI O VYDANIE POVOLENIA NA PRIESKUM TEKUTÝCH A PLYNNÝCH UHĽOVODÍKOV NAZÝVANÉHO COSTA DEL SOLE

TALIANSKA REPUBLIKA – REGIÓN SICÍLIA

REGIONÁLNY ÚRAD PRE ENERGIU A SLUŽBY VO VEREJNOM ZÁUJME – REGIONÁLNY ÚRAD PRE ENERGIU

PRACOVISKO – REGIONÁLNY ÚRAD PRE UHĽOVODÍKY A GEOTERMÁLNU ENERGIU (UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA) (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Spoločnosť Apennine Energy s.r.l so sídlom v Ríme, via Alberico II 31, PSČ 00193 (DIČ a IČ DPH 01348720358), zapísaná v Rímskej obchodnej komore pod číslom 01348720358, dňa 18. decembra 2009 požiadala bývalé Regionálne ministerstvo priemyslu, príslušný orgán na udeľovanie ťažobných práv v regióne Sicílie, so sídlom na via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo, aby jej v súlade so sicílskym regionálnym zákonom č. 14 z 3. júla 2000, ktorým sa vykonáva a uplatňuje smernica 94/22/ES, bolo vydané povolenie na vyhľadávanie tekutých a plynných uhľovodíkov všeobecne nazývané „Costa del Sole“, na území s rozlohou viac než 4 152 hektárov (41,52 km2) nachádzajúcom sa na južnom pobreží Sicílie v provincii Caltanissetta. Obce, ktorých sa to týka, sú Butera a Gela.

Táto oblasť hraničí na juhu medzi bodmi „D“ a „E“ s pobrežím a z ostatných svetových strán s voľnými plochami.

Oblasť prieskumu je ohraničená súvislou čiarou, ktorá prechádza 7 bodmi, a úsekom pobrežia medzi bodmi „D“ a „E“.

Uvedené body sa vymedzujú takto:

| A. | juhozápadný okraj casa Savorni vo výške 100 m (F. 272 III NE). |
| --- | --- |
| B. | trigonometrický bod vo výške 289 m na Rocca d’Adamo (F.272 III NE). |
| C. | trigonometrický bod vo výške 75 m na Torre Manfria (F.272 III NE). |
| D. | priesečník pobrežnej čiary a predĺženia čiary, ktorá spája body B a C (F.272 III NE). |
| E. | priesečník pobrežnej čiary a predĺženia čiary, ktorá spája body F a G (F.272 III NO). |
| F. | trigonometrický bod vo výške 18 m na Castello di Falconara (F. 272 III NO). |
| G. | juhozápadný okraj casa La Tenutella vo výške 59 m (F. 272 III NE). |

A.

juhozápadný okraj casa Savorni vo výške 100 m (F. 272 III NE).

B.

trigonometrický bod vo výške 289 m na Rocca d’Adamo (F.272 III NE).

C.

trigonometrický bod vo výške 75 m na Torre Manfria (F.272 III NE).

D.

priesečník pobrežnej čiary a predĺženia čiary, ktorá spája body B a C (F.272 III NE).

E.

priesečník pobrežnej čiary a predĺženia čiary, ktorá spája body F a G (F.272 III NO).

F.

trigonometrický bod vo výške 18 m na Castello di Falconara (F. 272 III NO).

G.

juhozápadný okraj casa La Tenutella vo výške 59 m (F. 272 III NE).

Zemepisné súradnice

| Body | Východná dĺžka M.Mario | severná šírka |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97′′ | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Body

Východná dĺžka M.Mario

severná šírka

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97′′

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Zúčastnené strany môžu predložiť žiadosť o vydanie povolenia pre túto oblasť do 90 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Žiadosti prijaté po tomto dátume sa budú považovať za neprijateľné. Rozhodnutie o udelení povolenia na prieskum sa vydá do šiestich mesiacov od dátumu uzávierky na predkladanie prípadných žiadostí konkurenčných subjektov. V súlade s článkom 5 ods. 1 smernice 94/22/ES sa tiež oznamuje, že kritériá, na základe ktorých sa vydávajú povolenia na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu, už boli uverejnené v 
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 396 z 19. decembra 1998 s odkazom na ustanovenia zákonného výnosu prezidenta republiky č. 625 z 25. novembra 1996 (uverejneného v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 293 zo 14. decembra 1996), ktorým sa vykonáva a uplatňuje uvedená smernica v rámci talianskeho právneho systému, a boli spresnené v už uvedenom sicílskom regionálnom zákone č. 14 z 3. júla 2000 (uverejnenom v Úradnom vestníku regiónu Sicílie č. 32 zo 7. júla 2000).

Podmienky a požiadavky týkajúce sa výkonu alebo ukončenia činnosti sú ustanovené v uvedenom regionálnom sicílskom zákone č. 14 z 3. júla 2000 a v štandardných špecifikáciách (disciplinare tipo) prijatých vyhláškami č. 91 z 30. októbra 2003 a č. 88 z 20. októbra 2004 riaditeľa regionálneho odboru priemyslu a uverejnené v Úradnom vestníku regiónu Sicílie č. 49, časť I zo 14. novembra 2003 a č. 46, časť I z 5. novembra 2004.

Dokumentácia k žiadosti je uložená na Regionálnom úrade pre uhľovodíky a geotermálnu energiu Regionálneho úradu pre energiu (l’Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermial’Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermiadel Dipartimento del Corpo Regionale dell’Energia) na adrese Via Ugo La Malfa no 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, kde do nej môžu nahliadnuť zúčastnené strany.

V Palerme 21. apríla 2010

Hlavný inžinier

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/30

---

Oznámenie o platných antidumpingových opatreniach v súvislosti s dovozom určitých druhov chladničiek side-by-side s pôvodom v Kórejskej republike do Únie: zmena adresy spoločnosti, ktorá podlieha individuálnemu antidumpingovému clu

2010/C 143/10

Dovoz určitých chladničiek side-by-side s pôvodom v Kórejskej republike podlieha konečnému antidumpingovému clu uloženému nariadením Rady (ES) č. 1289/2006 (1) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 1289/2006“].

Spoločnosť Daewoo Electronics Corporation so sídlom v Kórejskej republike, ktorej vývoz určitých chladničiek side-by-side do Únie podlieha antidumpingovému clu vo výške 3,4 %, uloženému článkom 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1289/2006, oznámila Komisii, že 8. augusta 2008 zmenila svoju adresu.

Spoločnosť tvrdí, že zmena adresy neovplyvňuje jej právo využívať individuálnu colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňovala, keď sa nachádzala na predchádzajúcej adrese:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Spoločnosť predložila dostatočné dôkazy o tom, že zmena adresy bola okrem iného spôsobená vnútornou reorganizáciou spoločnosti, čo viedlo k premiestneniu riaditeľstva spoločnosti.

Komisia preskúmala poskytnuté informácie a dospela k záveru, že zmena názvu nijako neovplyvňuje zistenia uvedené v nariadení (ES) č. 1289/2006. Preto by sa odkaz v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1289/2006 na:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

mal považovať za odkaz na:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Doplnkový kód Taric A733 sa uplatňuje na:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 11.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/32

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

2010/C 143/11

| 1. | Komisia bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švédsko) a LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Južná Kórea) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Južná Kórea). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švédsko) a LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Južná Kórea) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Južná Kórea).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Ericsson: výroba a predaj telekomunikačných zariadení a súvisiacich služieb pre prevádzkovateľov mobilných a pevných sietí, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Ericsson: výroba a predaj telekomunikačných zariadení a súvisiacich služieb pre prevádzkovateľov mobilných a pevných sietí,

| — | LG Electronics: výroba a predaj spotrebnej elektroniky, výrobkov pre domácnosť, mobilnej komunikačnej techniky a produktov IT, |
| --- | --- |

—

LG Electronics: výroba a predaj spotrebnej elektroniky, výrobkov pre domácnosť, mobilnej komunikačnej techniky a produktov IT,

| — | LG-Nortel: výroba a predaj produktov a riešení pre poskytovateľov sietí a produktov a riešení pre podnikové telefonovanie. |
| --- | --- |

—

LG-Nortel: výroba a predaj produktov a riešení pre poskytovateľov sietí a produktov a riešení pre podnikové telefonovanie.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („Oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---

| 2.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 143/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 143/12

| 1. | Komisii bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 [a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5] nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik JSA S.A („JSA“, Belgicko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách podnik IMS International Metal Service („IMS“, Francúzsko). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 [a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5] nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik JSA S.A („JSA“, Belgicko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách podnik IMS International Metal Service („IMS“, Francúzsko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | JSA S.A: tento podnik má výlučnú kontrolu nad spoločnosťou Jacquet Metals, ktorá pôsobí v odvetví distribúcie výrobkov z ocele, a to najmä hrubých plechov (tzv. „kvarto plechy“) z nehrdzavejúcej ocele, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

JSA S.A: tento podnik má výlučnú kontrolu nad spoločnosťou Jacquet Metals, ktorá pôsobí v odvetví distribúcie výrobkov z ocele, a to najmä hrubých plechov (tzv. „kvarto plechy“) z nehrdzavejúcej ocele,

| — | IMS: distribúcia výrobkov z ocele. |
| --- | --- |

—

IMS: distribúcia výrobkov z ocele.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---