# Az Európai Unió L 211/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 211 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. augusztus 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 211

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. augusztus 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1391 végrehajtási rendelete (2022. július 26.) a Lactic acid based products – CID Lines NV biocid termékcsalád uniós engedélyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1392 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 12 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 78 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1393 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1881/2006/EK rendeletnek a kendermagban és az abból származó termékekben előforduló delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) felső határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 83 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1394 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 11.) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó, a Koreai Köztársaságban és Tajvanon feladott, akár a Koreai Köztársaságból vagy Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 86 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1395 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 11.) az Oroszországból és a Törökországból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 127 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1396 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének az etilén-oxid élelmiszer-adalékanyagokban való jelenléte tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 182 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1397 végrehajtási határozata (2022. augusztus 11.) az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felfüggesztésének elutasításáról | 185 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1391 végrehajtási rendelete (2022. július 26.) a Lactic acid based products – CID Lines NV biocid termékcsalád uniós engedélyezéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1392 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 12 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

78

*

A Bizottság (EU) 2022/1393 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1881/2006/EK rendeletnek a kendermagban és az abból származó termékekben előforduló delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) felső határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

9

1

83

*

A Bizottság (EU) 2022/1394 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 11.) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó, a Koreai Köztársaságban és Tajvanon feladott, akár a Koreai Köztársaságból vagy Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

86

*

A Bizottság (EU) 2022/1395 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 11.) az Oroszországból és a Törökországból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

127

*

A Bizottság (EU) 2022/1396 rendelete (2022. augusztus 11.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének az etilén-oxid élelmiszer-adalékanyagokban való jelenléte tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

182

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2022/1397 végrehajtási határozata (2022. augusztus 11.) az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felfüggesztésének elutasításáról

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1391 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 26.)

a „Lactic acid based products – CID Lines NV” biocid termékcsalád uniós engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | 2019. április 18-án a CID Lines NV vállalat az 528/2012/EU rendelet 43. cikkének (1) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be egy, a rendelet V. melléklete szerinti 1., 2., 3. és 4. terméktípushoz tartozó, „Lactic acid based products – CID Lines NV” elnevezésű biocid termékcsalád engedélyezése iránt, amelyhez írásbeli megerősítést mellékelt arról, hogy az illetékes belga hatóság vállalta a kérelem értékelését. A kérelem BC-RC051007-54 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(1)

2019. április 18-án a CID Lines NV vállalat az 528/2012/EU rendelet 43. cikkének (1) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be egy, a rendelet V. melléklete szerinti 1., 2., 3. és 4. terméktípushoz tartozó, „Lactic acid based products – CID Lines NV” elnevezésű biocid termékcsalád engedélyezése iránt, amelyhez írásbeli megerősítést mellékelt arról, hogy az illetékes belga hatóság vállalta a kérelem értékelését. A kérelem BC-RC051007-54 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába.

| (2) | A „Lactic acid based products – CID Lines NV” hatóanyagként L-(+)-tejsavat tartalmaz, amely az 1., 2., 3. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A „Lactic acid based products – CID Lines NV” hatóanyagként L-(+)-tejsavat tartalmaz, amely az 1., 2., 3. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében.

| (3) | 2021. június 23-án az értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta értékelési jelentését, valamint értékelésének következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). |
| --- | --- |

(3)

2021. június 23-án az értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta értékelési jelentését, valamint értékelésének következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség).

| (4) | 2021. december 16-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően véleményt (2) nyújtott be a Bizottsághoz, amely tartalmazta a „Lactic acid based products – CID Lines NV” termékcsaládhoz tartozó biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét (a továbbiakban: a termék jellemzőinek összefoglalója) és a biocid termékcsaládra vonatkozó végleges értékelési jelentést. |
| --- | --- |

(4)

2021. december 16-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően véleményt (2) nyújtott be a Bizottsághoz, amely tartalmazta a „Lactic acid based products – CID Lines NV” termékcsaládhoz tartozó biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét (a továbbiakban: a termék jellemzőinek összefoglalója) és a biocid termékcsaládra vonatkozó végleges értékelési jelentést.

| (5) | Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „Lactic acid based products – CID Lines NV” az 528/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének s) pontja szerinti biocid termékcsalád, amelynek az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésével összhangban uniós engedély adható, és amelyre vonatkozóan – feltéve, hogy megfelel a termékjellemzők összefoglalójának tervezetében foglaltaknak – teljesülnek a rendelet 19. cikkének (1) és (6) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(5)

Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „Lactic acid based products – CID Lines NV” az 528/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének s) pontja szerinti biocid termékcsalád, amelynek az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésével összhangban uniós engedély adható, és amelyre vonatkozóan – feltéve, hogy megfelel a termékjellemzők összefoglalójának tervezetében foglaltaknak – teljesülnek a rendelet 19. cikkének (1) és (6) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (6) | 2022. január 11-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termékjellemzők összefoglalójának tervezetét. |
| --- | --- |

(6)

2022. január 11-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termékjellemzők összefoglalójának tervezetét.

| (7) | A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „Lactic acid based products – CID Lines NV” termékcsaládra. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „Lactic acid based products – CID Lines NV” termékcsaládra.

| (8) | Véleményében az Ügynökség azt ajánlja, hogy az engedély jogosultja az engedély feltételeként végezzen stabilitásvizsgálatot a hosszú távú tárolásra vonatkozóan. A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással, és úgy véli, hogy az említett vizsgálat eredményének benyújtását az 528/2012/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdése szerinti, a biocid termékcsalád forgalmazására és felhasználására vonatkozó feltételek közé kell sorolni. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy az engedély megadását követő adatszolgáltatási kötelezettség nem befolyásolja az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel teljesülése tekintetében levont következtetést. |
| --- | --- |

(8)

Véleményében az Ügynökség azt ajánlja, hogy az engedély jogosultja az engedély feltételeként végezzen stabilitásvizsgálatot a hosszú távú tárolásra vonatkozóan. A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással, és úgy véli, hogy az említett vizsgálat eredményének benyújtását az 528/2012/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdése szerinti, a biocid termékcsalád forgalmazására és felhasználására vonatkozó feltételek közé kell sorolni. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy az engedély megadását követő adatszolgáltatási kötelezettség nem befolyásolja az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel teljesülése tekintetében levont következtetést.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A CID Lines NV EU-0027740-0000 engedélyszámon uniós engedélyt kap a „Lactic acid based products – CID Lines NV” biocid termékcsaládnak az I. mellékletben meghatározott feltételek teljesülése esetén, valamint a biocid termék jellemzőinek a II. mellékletben szereplő összefoglalójával összhangban történő forgalmazására és felhasználására

Az uniós engedély 2022. szeptember 1-től 2032. augusztus 31-ig érvényes.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az ECHA 2021. november 29-i véleménye a „Lactic acid based products – CID Lines NV” uniós engedélyezéséről (ECHA/BPC/299/2021), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

I. MELLÉKLET

FELTÉTELEK (EU-0027740-0000)

Az engedély jogosultja környezeti hőmérsékleten elvégzi az olyan kereskedelmi csomagolásban kiszerelt „Lactic acid based products – CID Lines NV” hosszú távú tárolási stabilitási vizsgálatát, mint amilyenben a termékcsaládhoz tartozó termékeket forgalmazzák. Minden lényeges tulajdonságot a tárolás előtt és után is meg kell határozni.

Az engedély jogosultja 2023. március 1-ig benyújtja a vizsgálat eredményeit az Ügynökségnek.

---

II. MELLÉKLET

A biocid termékcsalád jellemzőinek összefoglalója

Lactic acid based products – CID LINES NV

1. terméktípus – Humán-egészségügy (Fertőtlenítőszerek)

2. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek (Fertőtlenítőszerek)

3. terméktípus – Állat-egészségügy (Fertőtlenítőszerek)

4. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek (Fertőtlenítőszerek)

Engedélyszám: EU-0027740-0000

R4BP eszközszám: EU-0027740-0000

I. RÉSZ

ELSŐ INFORMÁCIÓS SZINT

1.   Adminisztratív információk

1.1.   Termékcsalád neve

| Név | Lactic acid based products – CID LINES NV |
| --- | --- |

Név

Lactic acid based products – CID LINES NV

1.2.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)
  02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)
  03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)
  04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

1.3.   Engedélyes

| Az engedélyes neve és címe | Név | CID LINES NV |
| --- | --- | --- |
| Cím | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium |
| Engedélyszám | EU-0027740-0000 |
| R4BP eszközszám | EU-0027740-0000 |
| Az engedélyezés dátuma | 2022. szeptember 1. |
| Az engedély léjáratának dátuma | 2032. augusztus 31. |

Az engedélyes neve és címe

Név

CID LINES NV

Cím

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium

Engedélyszám

EU-0027740-0000

R4BP eszközszám

EU-0027740-0000

Az engedélyezés dátuma

2022. szeptember 1.

Az engedély léjáratának dátuma

2032. augusztus 31.

1.4.   Biocid termékek gyártója/gyártói

| A gyártó neve | CID LINES NV |
| --- | --- |
| A gyártó címe | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium |
| Gyártási helyek | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium |

A gyártó neve

CID LINES NV

A gyártó címe

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium

Gyártási helyek

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgium

1.5.   A hatóanyag(ok) gyártója/gyártói

| Hatóanyag | L-(+)-tejsav |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Purac Biochem bv |
| A gyártó címe | Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Hollandia |
| Gyártási helyek | Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Hollandia |

Hatóanyag

L-(+)-tejsav

A gyártó neve

Purac Biochem bv

A gyártó címe

Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Hollandia

Gyártási helyek

Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Hollandia

| Hatóanyag | L-(+)-tejsav |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Jungbunzlauer S.A. |
| A gyártó címe | Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Franciaország |
| Gyártási helyek | Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Franciaország |

Hatóanyag

L-(+)-tejsav

A gyártó neve

Jungbunzlauer S.A.

A gyártó címe

Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Franciaország

Gyártási helyek

Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Franciaország

2.   TERMÉKCSALÁD ÖSSZETÉTELE ÉS FORMULÁCIÓJA

2.1.   Termékcsalád összetételére vonatkozó minőségi és mennyiségi információ

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 70,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,0 | 12,0 |
| Nátrium-lauril-éter-szulfát | Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 68891-38-3 | 500-234-8 | 0,0 | 8,4 |
| Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 97489-15-1 | 307-055-2 | 0,0 | 2,25 |
| C6 alkil-glükozid | Hexil D-glükozid | Nem hatóanyag | 54549-24-5 | 259-217-6 | 0,0 | 2,4 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 0,0 | 5,0 |
| Metán-szulfonsav | Metán-szulfonsav | Nem hatóanyag | 75-75-2 | 200-898-6 | 0,0 | 19,5 |
| Kénsav | Kénsav | Nem hatóanyag | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,0 | 10,5 |
| Butil-diglikol | 2-(2-butoxietoxi)etanol | Nem hatóanyag | 112-34-5 | 203-961-6 | 0,0 | 10,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

2,0

70,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,0

12,0

Nátrium-lauril-éter-szulfát

Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók

Nem hatóanyag

68891-38-3

500-234-8

0,0

8,4

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Nem hatóanyag

97489-15-1

307-055-2

0,0

2,25

C6 alkil-glükozid

Hexil D-glükozid

Nem hatóanyag

54549-24-5

259-217-6

0,0

2,4

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

0,0

5,0

Metán-szulfonsav

Metán-szulfonsav

Nem hatóanyag

75-75-2

200-898-6

0,0

19,5

Kénsav

Kénsav

Nem hatóanyag

7664-93-9

231-639-5

0,0

10,5

Butil-diglikol

2-(2-butoxietoxi)etanol

Nem hatóanyag

112-34-5

203-961-6

0,0

10,0

2.2.   Formuláció típusa(i)

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék
  E – Oldható koncentrátum
  WI – Kendők |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

E – Oldható koncentrátum

WI – Kendők

II. RÉSZ

MÁSODIK INFORMÁCIÓS SZINT – META-SPC(K)

Meta-SPC 1

1.   META-SPC 1 ADMINISZTRATÍV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 1 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 1: Használatra kész higiéniai kézmosószer (PT1) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 1: Használatra kész higiéniai kézmosószer (PT1)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-1 |
| --- | --- |

Szám

1-1

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 1 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 1 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 | 5,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 | 4,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,0

5,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

4,0

4,0

2.2.   A meta-SPC 1 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 1 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 1 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

1 táblázat. # 1

Higiéniai kézmosás professzionális használatra használata

| Terméktípus | 01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer-és takarmányipar,
  nyilvános terek és konyha: Higiéniai kézmosás (fertőtlenítő kézmosás) |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: -
  Részletes leírás:
  - |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 10 ml hígítatlan készítmény (amely négy pumpálás mindkét kézhez)
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Alkalmazzon 10 ml hígítatlan készítményt (négy pumpálás) és mosson kezet legalább egy percig az ajánlott kézmosási eljárás szerint majd öblítse le és és szárítsa meg a kezeket. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 50 ml, 75 ml, 100 ml, 150 ml, 500 ml, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer-és takarmányipar,

nyilvános terek és konyha: Higiéniai kézmosás (fertőtlenítő kézmosás)

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: -

Részletes leírás:

-

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 10 ml hígítatlan készítmény (amely négy pumpálás mindkét kézhez)

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Alkalmazzon 10 ml hígítatlan készítményt (négy pumpálás) és mosson kezet legalább egy percig az ajánlott kézmosási eljárás szerint majd öblítse le és és szárítsa meg a kezeket.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

50 ml, 75 ml, 100 ml, 150 ml, 500 ml, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 1 általános használati utasításait.

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 1 általános használati utasításait

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 1 általános használati utasításait

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 1 általános használati utasításait

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (1)
  A META-SPC 1-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Nedvesítse meg a kezét tiszta, folyó vízzel szobahőmérsékleten.

Tekerje le a kupakot.

10 ml hígítatlan termékkel az ajánlott kézmosási eljárás szerint dörzsölje a kezét minimum egy percig, majd öblítse le és szárítsa meg a kezeket.

Kizárólag professzionális használatra.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

/

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le a bőrfelületet bő vízzel. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki, mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 5 percig. Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt!

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 1-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenosan Hand Scrub | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0001 1-1 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 |

Kereskedelmi név

Kenosan Hand Scrub

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0001 1-1

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

4,0

Meta-SPC 2

1.   META-SPC 2 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 2 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 2: Használatra kész algicid |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 2: Használatra kész algicid

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-2 |
| --- | --- |

Szám

1-2

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 2 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 2 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 2,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 | 0,9 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

2,0

2,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,6

0,9

2.2.   A meta-SPC 2 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 2 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemirritációt okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.
  Gyermekektől elzárva tartandó.
  Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.
  Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.
  A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemirritációt okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.

Gyermekektől elzárva tartandó.

Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.

Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.

A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni.

4.   A META-SPC 2 ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁSA (FELHASZNÁLÁSAI)

4.1.   A felhasználás leírása

2 táblázat. # 1

Használatra kész algaölő professzionális felhasználásra használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga
  Közhasználatú név: cianobaktérium
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Kültéri
  Használatra kész algaölő, kemény/nem porózus felületeken előzetes tisztítás nélkül. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: súrolással, permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák, egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni:
  hígítatlan termékkel 20-25 °C-on
  3 óra behatási idő
  100 ml/m2

  A biocid termék nem használható fel olyan felületeken, amelyek élelmiszerekkel és a takarmánnyal kerülnek érintkezésbe. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga

Közhasználatú név: cianobaktérium

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Kültéri

Használatra kész algaölő, kemény/nem porózus felületeken előzetes tisztítás nélkül.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: súrolással, permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák, egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni:

hígítatlan termékkel 20-25 °C-on

3 óra behatási idő

100 ml/m2

A biocid termék nem használható fel olyan felületeken, amelyek élelmiszerekkel és a takarmánnyal kerülnek érintkezésbe.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

3 táblázat. # 2

Használatra kész algaölő lakossági felhasználásra használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga
  Közhasználatú név: Cianobaktérium
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Kültéri
  Közterület: Használatra kész algaölő, kemény/nem porózus felületeken előzetes tisztítás nélkül. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: súrolással, permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák, egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni:
  hígítatlan termékkel 20-25 °C-on
  3 óra behatási idő
  100 ml/m2

  A biocid termék nem használható fel olyan felületeken, amelyek érintkezésbe kerülnek az élelmiszerekkel és a takarmányokkal. |
| Felhasználói kör | Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga

Közhasználatú név: Cianobaktérium

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Kültéri

Közterület: Használatra kész algaölő, kemény/nem porózus felületeken előzetes tisztítás nélkül.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: súrolással, permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák, egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni:

hígítatlan termékkel 20-25 °C-on

3 óra behatási idő

100 ml/m2

A biocid termék nem használható fel olyan felületeken, amelyek érintkezésbe kerülnek az élelmiszerekkel és a takarmányokkal.

Felhasználói kör

Lakossági (nem foglalkozásszerű)

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L

1 kg, 5 kg, 10 kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 2 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (2)
  A META-SPC 2-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Tartsa be a használati utasítást

A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani a megfelelő fertőtlenítő hatás elérése érdekében. A termék címkéjén az alábbi óvintézkedésre vonatkozó mondatot kell feltüntetni: „A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani. ”.

A szükséges behatási időt a további kezelésig (pl. a felületek súrolásáig) be kell tartani.

100 ml termék/m2-t kell használni.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

/

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: A bőrt vízzel le kell mosni. Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Öblítse ki a szemét vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést öt percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért!

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

Gyermekektől és nem célállatoktól elzárva tartandó.

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

/

7.   HARMADIK INFORMÁCIÓS SZINT: EGYEDI TERMÉKEK A META-SPC 2-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | RTU Algaecide | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0002 1-2 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 |

Kereskedelmi név

RTU Algaecide

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0002 1-2

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

2,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,6

Meta-SPC 3

1.   META-SPC 3 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 3 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 3: Algicid hatású és élelmiszeripari kemény felületek fertőtlenítésére alkalmazható koncentrátum |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 3: Algicid hatású és élelmiszeripari kemény felületek fertőtlenítésére alkalmazható koncentrátum

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-3 |
| --- | --- |

Szám

1-3

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)
  04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 3 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 3 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 70,0 | 70,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 6,0 | 6,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

70,0

70,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

6,0

6,0

2.2.   A meta-SPC 3 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A meta-SPC 3 figyelmeztető és az óvintézkedésre vonatkozó mondatai

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.
  Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | A gőzök belélegzése tilos.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Védőruha használata kötelező.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.
  HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.
  BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.
  Elzárva tárolandó.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.
  A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

A gőzök belélegzése tilos.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Védőruha használata kötelező.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.

HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.

BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.

Elzárva tárolandó.

A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

4.   A META-SPC 3 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

4 táblázat. # 1

Algaölő koncentrátum használata használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga
  Közhasználatú név: Cianobaktérium
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Kültéri
  Élelmiszer- és takarmányipar; közterület:
  kemény nem porózus felületek előzetes tisztítás nélküli fertőtlenítésére alkalmazható algaölő koncentrátum |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): 0,5 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni védelemre: 100 ml/m2

  Hígítsuk a terméket vízzel 0,5 %-ra vízzel, hogy a használat során 0,35 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el.
  20-25 °C-on
  3 óra behatási idő |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: egysejtű zöld alga és kék-zöld alga

Közhasználatú név: Cianobaktérium

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Kültéri

Élelmiszer- és takarmányipar; közterület:

kemény nem porózus felületek előzetes tisztítás nélküli fertőtlenítésére alkalmazható algaölő koncentrátum

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel (alacsony nyomás) vagy öntéssel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): 0,5 %

A kezelések száma és időzítése:

Egysejtű zöld algák és kék-zöld algák (cianobaktériumok) elleni védelemre: 100 ml/m2

Hígítsuk a terméket vízzel 0,5 %-ra vízzel, hogy a használat során 0,35 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el.

20-25 °C-on

3 óra behatási idő

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

5 táblázat. # 2

A kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése az élelmiszeriparban (pl. feldolgozó gépek) használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmányiparban:
  Kemény/nem porózus felületek (pl. feldolgozó gépek) fertőtlenítése előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezés vagy áztatás
  Részletes leírás:
  Permetezés
  Áztatás (a fürdő csak egyszer használható) |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): 4 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +40 °C-on:
  Hígítsuk a terméket vízzel 4 %-ra, hogy 2,8 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.
  Öt másodperc behatási idő
  100 ml/m2 |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmányiparban:

Kemény/nem porózus felületek (pl. feldolgozó gépek) fertőtlenítése előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezés vagy áztatás

Részletes leírás:

Permetezés

Áztatás (a fürdő csak egyszer használható)

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): 4 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +40 °C-on:

Hígítsuk a terméket vízzel 4 %-ra, hogy 2,8 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.

Öt másodperc behatási idő

100 ml/m2

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 3 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (3)
  A META-SPC 3-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Fertőtlenítő ciklus:

| — | A készítményt használat előtt ivóvízzel kell hígítani. |
| --- | --- |

—

A készítményt használat előtt ivóvízzel kell hígítani.

| — | Végső öblítés (ivóvízzel): ha szükséges. |
| --- | --- |

—

Végső öblítés (ivóvízzel): ha szükséges.

A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani a megfelelő fertőtlenítő hatás elérése érdekében. A termék címkéjén az alábbi óvintézkedésre vonatkozó mondatot kell feltüntetni: „A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani. ”.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A hígítatlan termék keverése és betöltése során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

Viseljen teljes védőruházatot (amelyet a forgalombahozatali engedély jogosultjának a terméktájékoztatóban meg kell határoznia).

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Vigye friss levegőre, hagyja pihenni a légzéshez kényelmes helyzetben. Tünetek esetén: Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért! Ha nincsenek tünetek: Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét vízzel, pár percen át mossa. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. Ne hánytassuk! Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt!

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

/

7.   HARMADIK INFORMÁCIÓS SZINT: EGYEDI TERMÉKEK A META-SPC 3-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Concentrated Algaecide | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenosan Lactic CONC | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0003 1-3 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 70,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 6,0 |

Kereskedelmi név

Concentrated Algaecide

Forgalmazási terület: EU

Kenosan Lactic CONC

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0003 1-3

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

70,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

6,0

Meta-SPC 4

1.   META-SPC 4 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 4 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 4: Szaniter helyiségekben és konyhákban felületfertőtlenítésre alkalmazható koncentrátum (PT2-PT4) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 4: Szaniter helyiségekben és konyhákban felületfertőtlenítésre alkalmazható koncentrátum (PT2-PT4)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-4 |
| --- | --- |

Szám

1-4

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)
  04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 4 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 4 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 16,0 | 16,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 | 5,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

16,0

16,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,0

5,0

2.2.   A meta-SPC 4 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A meta-SPC 4 figyelmeztető és az óvintézkedésre vonatkozó mondatai

| Figyelmeztető mondatok | Bőrirritáló hatású.
  Súlyos szemkárosodást okoz.
  Eukaliptusz illóolajat (CAS-szám: 8000-48-4)-t tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.
  Gyermekektől elzárva tartandó.
  Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.
  A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni. |

Figyelmeztető mondatok

Bőrirritáló hatású.

Súlyos szemkárosodást okoz.

Eukaliptusz illóolajat (CAS-szám: 8000-48-4)-t tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.

Gyermekektől elzárva tartandó.

Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.

A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni.

4.   A META-SPC 4 ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁSA (FELHASZNÁLÁSAI)

4.1.   A felhasználás leírása

6 táblázat. # 1

Szaniterhelyiségek kemény felületeinek fertőtlenítése nem egészségügyi területen, professzionális használatra (PT2) használata használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen (NEM az EGÉSZSÉGÜGYI TERÜLETEN)
  Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése (szaniterhelyiségekben) permetezéssel előzetes tisztítás nélkül. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel (a behatási idő letelte után szükség esetén törléssel)
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 250 ml/m2 hígított termék
  Hígítás (%): 20 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten
  Hígítsuk a terméket vízzel 20 %-ra, hogy a 3,2 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.
  15 perc behatási idő
  250 ml/m2 hígított termék |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen (NEM az EGÉSZSÉGÜGYI TERÜLETEN)

Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése (szaniterhelyiségekben) permetezéssel előzetes tisztítás nélkül.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel (a behatási idő letelte után szükség esetén törléssel)

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 250 ml/m2 hígított termék

Hígítás (%): 20 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten

Hígítsuk a terméket vízzel 20 %-ra, hogy a 3,2 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.

15 perc behatási idő

250 ml/m2 hígított termék

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

A termékek kezelése során kesztyű és védőszemüveg szükséges

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

7 táblázat

# 2 Kemény felület higiéniai fertőtlenítése konyhákban, professzionális használatra (PT4) használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer és takarmány közelében:
  Kemény/nem porózus felületek (általános higiéniai) permetezéssel történő fertőtlenítése előzetes tisztítás nélkül. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel (a behatási idő letelte után szükség esetén törléssel)
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): 20 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten
  Hígítsuk a terméket vízzel 20 %-ra, hogy 3,2 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.
  15 perc behatási idő
  100 ml/m2 |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer és takarmány közelében:

Kemény/nem porózus felületek (általános higiéniai) permetezéssel történő fertőtlenítése előzetes tisztítás nélkül.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel (a behatási idő letelte után szükség esetén törléssel)

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): 20 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten

Hígítsuk a terméket vízzel 20 %-ra, hogy 3,2 %-os tejsav-koncentrációt érjünk el a használat során.

15 perc behatási idő

100 ml/m2

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

A termék kezelése során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.3.   A felhasználás leírása

8 táblázat. # 3

WC-csészék fertőtlenítése professzionális használatra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen.
  WC csésze kemény/nem porózus belső felületének fertőtlenítése, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Öntéssel (súrolással – csaka behatási idő letelte után)
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 250 ml/m2

  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:
  Hígítatlan készítmény (16 % tejsav)
  Öt perc behatási idő alatt. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 L, 1,5 L, 2 L
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén)
  Toilet Duck |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen.

WC csésze kemény/nem porózus belső felületének fertőtlenítése, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Öntéssel (súrolással – csaka behatási idő letelte után)

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 250 ml/m2

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:

Hígítatlan készítmény (16 % tejsav)

Öt perc behatási idő alatt.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 L, 1,5 L, 2 L

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

Toilet Duck

4.3.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.3.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

A termék kezelése során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

4.3.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.3.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.3.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.4.   A felhasználás leírása

9 táblázat. # 4

WC-csészék fertőtlenítése lakossági felhasználásra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen.
  A WC kemény/nem porózus belső felületének fertőtlenítése, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Öntéssel (súrolással – csak a behatási idő letelte után)
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 250 ml/m2

  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:
  Hígítatlan készítmény (16 % tejsavval)
  Öt perc behatási idő |
| Felhasználói kör | Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 L, 1,5 L, 2 L
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén)
  Toilet Duck |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen.

A WC kemény/nem porózus belső felületének fertőtlenítése, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Öntéssel (súrolással – csak a behatási idő letelte után)

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 250 ml/m2

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:

Hígítatlan készítmény (16 % tejsavval)

Öt perc behatási idő

Felhasználói kör

Lakossági (nem foglalkozásszerű)

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 L, 1,5 L, 2 L

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

Toilet Duck

4.4.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.4.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Kerülje a szembe kerülést

A termékre rá kell helyezni a kiöntő fejet és óvatosan, fröccsenésmentesen kell a WC csésze falára önteni.

Alkalmazás után kezet kell mosni

4.4.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje

4.4.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 4 általános használati útmutatóját

4.4.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Gyermekektől és háziállatoktól elzárva tartandó.

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (4)
  A META-SPC 4-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani a megfelelő fertőtlenítő hatás elérése érdekében. A termék címkéjén az alábbi óvintézkedésre vonatkozó mondatot kell feltüntetni: „A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani. ”.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

/

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost. Ha bőrirritáció jelentkezik: Kérjen orvosi tanácsot.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt!

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

/

7.   HARMADIK INFORMÁCIÓS SZINT: EGYEDI TERMÉKEK A META-SPC 4-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Sanifresh | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Milcho Des | Forgalmazási terület: EU |
| Kenolens | Forgalmazási terület: EU |
| Kenolux S100 | Forgalmazási terület: EU |
| SANI-CAL | Forgalmazási terület: EU |
| Sani Super | Forgalmazási terület: EU |
| Scrub | Forgalmazási terület: EU |
| MiQro Sani Des | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0004 1-4 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 16,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 |

Kereskedelmi név

Sanifresh

Forgalmazási terület: EU

Milcho Des

Forgalmazási terület: EU

Kenolens

Forgalmazási terület: EU

Kenolux S100

Forgalmazási terület: EU

SANI-CAL

Forgalmazási terület: EU

Sani Super

Forgalmazási terület: EU

Scrub

Forgalmazási terület: EU

MiQro Sani Des

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0004 1-4

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

16,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,0

Meta-SPC 5

1.   META-SPC 5 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 5 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 5: Előkezelés bemerítéssel koncentrátumként (PT3) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 5: Előkezelés bemerítéssel koncentrátumként (PT3)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-5 |
| --- | --- |

Szám

1-5

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 5 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 5 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 8,0 | 8,0 |
| Nátrium-lauril-éter-szulfát | Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 68891-38-3 | 500-234-8 | 8,4 | 8,4 |
| Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 97489-15-1 | 307-055-2 | 2,25 | 2,25 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

8,0

8,0

Nátrium-lauril-éter-szulfát

Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók

Nem hatóanyag

68891-38-3

500-234-8

8,4

8,4

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Nem hatóanyag

97489-15-1

307-055-2

2,25

2,25

2.2.   A meta-SPC 5 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A meta-SPC 5 figyelmeztető és az óvintézkedésre vonatkozó mondatai

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 5 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

10 táblázat. # 1

Tőgybimbó fertőtlenítés, fejés előtt használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állat-egészségügyi terület.
  Fejés előtti tőgybimbófertőtlenítésre előzetes tisztítás nélkül alkalmazható koncentrátum (a fertőtlenítési eljárás előtt hígítani kell). |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Merítéssel, permetezéssel flakon vagy berendezés segítségével és törlés törlőkendővel
  Részletes leírás:
  Bemerítéssel
  Permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből
  A hígított készítménnyel átitatott tőgymosó kendővel törölve |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 5 – 15 ml munkaoldat
  Hígítás (%): 40 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  Hígítás: 40 %
  A terméket szobahőmérsékletű ivóvízzel kell hígítani.
  Egy perc behatási idő alatt. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állat-egészségügyi terület.

Fejés előtti tőgybimbófertőtlenítésre előzetes tisztítás nélkül alkalmazható koncentrátum (a fertőtlenítési eljárás előtt hígítani kell).

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Merítéssel, permetezéssel flakon vagy berendezés segítségével és törlés törlőkendővel

Részletes leírás:

Bemerítéssel

Permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből

A hígított készítménnyel átitatott tőgymosó kendővel törölve

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 5 – 15 ml munkaoldat

Hígítás (%): 40 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

Hígítás: 40 %

A terméket szobahőmérsékletű ivóvízzel kell hígítani.

Egy perc behatási idő alatt.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Alkalmazási arány:

Hígítás: 40 % (3,2 % LA) - A terméket szobahőmérsékletű (RT) ivóvízzel kell hígítani.

| — | 5 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként bemártással |
| --- | --- |

—

5 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként bemártással

| — | 7,5 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként permetező flakonnal történő használatra |
| --- | --- |

—

7,5 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként permetező flakonnal történő használatra

| — | 15 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként permetezéses alkalmazásra |
| --- | --- |

—

15 ml alkalmazás tehenenként és alkalmazásonként permetezéses alkalmazásra

| — | Tőgymosó kendővel való felhasználáshoz: készítsen 10 l-es munkaoldatot 25 db tőgymosó kendő használatára. |
| --- | --- |

—

Tőgymosó kendővel való felhasználáshoz: készítsen 10 l-es munkaoldatot 25 db tőgymosó kendő használatára.

Egy tőgymosó kendőt használjon tehenenként.

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

11 táblázat. # 2

Ép bőr lemosás/fertőtlenítés (a tejelő és húsmarhák tőgyén és kocák emlőin ellés előtt) használata használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állat-egészségügyi terület |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: permetezés
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 5 – 20 ml munkaoldat
  Hígítás (%): 40 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  Hígítás: 40 %
  A terméket szobahőmérsékletű ivóvízzel kell hígítani.
  Egy perc behatási idő alatt






  1) | tejelő- és húsmarha tőgyén ellés előtt: 5 ml (1 permetezés) munkaoldat tőgybimbóként |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állat-egészségügyi terület

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: permetezés

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 5 – 20 ml munkaoldat

Hígítás (%): 40 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

Hígítás: 40 %

A terméket szobahőmérsékletű ivóvízzel kell hígítani.

Egy perc behatási idő alatt

1)

tejelő- és húsmarha tőgyén ellés előtt: 5 ml (1 permetezés) munkaoldat tőgybimbóként

| 2) | a kocák emlőin ellés előtt: 20 ml munkaoldat |
| --- | --- |

2)

a kocák emlőin ellés előtt: 20 ml munkaoldat

Az állatokat legalább öt percig tiszta talajon kell tartani.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 5 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (5)
  A META-SPC 5-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Lásd a felhasználásra vonatkozó specifikus előírások részt.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Vegyvédelmi szemüveget kell viselni.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért!

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 5-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenopro Lactic | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | HCP Foam Concentrate | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopro Lactic | Forgalmazási terület: EU |
| Reconet+ | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure | Forgalmazási terület: EU |
| MIROX Pre Lac | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Pre | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Pref | Forgalmazási terület: EU |
| Lactocid Pre | Forgalmazási terület: EU |
| Milcho Pre | Forgalmazási terület: EU |
| Preactive | Forgalmazási terület: EU |
| Precoop | Forgalmazási terület: EU |
| Lactipré | Forgalmazási terület: EU |
| Prelacti | Forgalmazási terület: EU |
| Prelak | Forgalmazási terület: EU |
| Power Prep | Forgalmazási terület: EU |
| Multicleaner | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure Strong | Forgalmazási terület: EU |
| Semex Pre | Forgalmazási terület: EU |
| MEPA Pure | Forgalmazási terület: EU |
| MEPA Foam | Forgalmazási terület: EU |
| Eco Lac Foam | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0005 1-5 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 8,0 |
| Nátrium-lauril-éter-szulfát | Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 68891-38-3 | 500-234-8 | 8,4 |
| Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 97489-15-1 | 307-055-2 | 2,25 |

Kereskedelmi név

Kenopro Lactic

Forgalmazási terület: EU

HCP Foam Concentrate

Forgalmazási terület: EU

Kenopro Lactic

Forgalmazási terület: EU

Reconet+

Forgalmazási terület: EU

Kenopure

Forgalmazási terület: EU

MIROX Pre Lac

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Pre

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Pref

Forgalmazási terület: EU

Lactocid Pre

Forgalmazási terület: EU

Milcho Pre

Forgalmazási terület: EU

Preactive

Forgalmazási terület: EU

Precoop

Forgalmazási terület: EU

Lactipré

Forgalmazási terület: EU

Prelacti

Forgalmazási terület: EU

Prelak

Forgalmazási terület: EU

Power Prep

Forgalmazási terület: EU

Multicleaner

Forgalmazási terület: EU

Kenopure Strong

Forgalmazási terület: EU

Semex Pre

Forgalmazási terület: EU

MEPA Pure

Forgalmazási terület: EU

MEPA Foam

Forgalmazási terület: EU

Eco Lac Foam

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0005 1-5

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

8,0

Nátrium-lauril-éter-szulfát

Alkoholok, C12-14, etoxilált, szulfátok, nátrium-sók

Nem hatóanyag

68891-38-3

500-234-8

8,4

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Szulfonsavak, C14-17-sek-alkán, nátrium-sók

Nem hatóanyag

97489-15-1

307-055-2

2,25

Meta-SPC 6

1.   META-SPC 6 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 6 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 6: Előkezelés bemerítéssel használatra kész termékként (PT3) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 6: Előkezelés bemerítéssel használatra kész termékként (PT3)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-6 |
| --- | --- |

Szám

1-6

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 6 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 6 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,25 | 5,25 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,25

5,25

2.2.   A meta-SPC 6 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 6 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 6 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

12 táblázat. # 1

Tőgybimbőfertőtlenítés, fejés előtt használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állatorvosi terület |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Bemerítéssel, permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből és törlés tőgymosó kendővel
  Részletes leírás:
  Bemerítéssel
  Permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből
  A hígított készítménnyel átitatott tőgymosó kendővel törölve |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: Használatra kész (Ready-To-Use = RTU) Egy perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  RTU (3,6 % tejsav)
  Egy perc behatási idő alatt

  Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állatorvosi terület

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Bemerítéssel, permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből és törlés tőgymosó kendővel

Részletes leírás:

Bemerítéssel

Permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből

A hígított készítménnyel átitatott tőgymosó kendővel törölve

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: Használatra kész (Ready-To-Use = RTU) Egy perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

RTU (3,6 % tejsav)

Egy perc behatási idő alatt

Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Alkalmazási arány:

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 6 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 6 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 6 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 6 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (6)
  A META-SPC 6-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

/

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Vegyvédelmi szemüveget kell viselni.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért!

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 6-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenopure R | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenopure RTU | Forgalmazási terület: EU |
| HCP Foam RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenoxypure RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopurox RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure Ox RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure Plus RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure Extra RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure oxylac RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenoxylac predip RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenoxilac predip RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Kenopure H2O2 RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Oxy Kenopure RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Preactive RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Precoop RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Lactipré RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Prelacti RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Prelak RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Power Prep RTU | Forgalmazási terület: EU |
| Prelacta Foam | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0006 1-6 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,25 |

Kereskedelmi név

Kenopure R

Forgalmazási terület: EU

Kenopure RTU

Forgalmazási terület: EU

HCP Foam RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenoxypure RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopurox RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopure Ox RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopure Plus RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopure Extra RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopure oxylac RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenoxylac predip RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenoxilac predip RTU

Forgalmazási terület: EU

Kenopure H2O2 RTU

Forgalmazási terület: EU

Oxy Kenopure RTU

Forgalmazási terület: EU

Preactive RTU

Forgalmazási terület: EU

Precoop RTU

Forgalmazási terület: EU

Lactipré RTU

Forgalmazási terület: EU

Prelacti RTU

Forgalmazási terület: EU

Prelak RTU

Forgalmazási terület: EU

Power Prep RTU

Forgalmazási terület: EU

Prelacta Foam

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0006 1-6

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

5,25

Meta-SPC 7

1.   META-SPC 7 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 7 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 7: Használatra kész törlőkendő (PT2, PT4) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 7: Használatra kész törlőkendő (PT2, PT4)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-7 |
| --- | --- |

Szám

1-7

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)
  04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 7 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 7 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 2,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 | 0,9 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

2,0

2,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,6

0,9

2.2.   A meta-SPC 7 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | WI – Kendők |
| --- | --- |

Formuláció(k)

WI – Kendők

3.   A META-SPC 7 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemirritációt okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.
  Gyermekektől elzárva tartandó.
  Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.
  Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.
  A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemirritációt okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Orvosi tanácsadás esetén tartsa kéznél a termék edényét vagy címkéjét.

Gyermekektől elzárva tartandó.

Olvassa el figyelmesen és kövesse az összes utasítást.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Bőrirritáció esetén:Orvosi ellátást kell kérni.

Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.

A szennyezett ruhadarabot le kell vetni.És újbóli használat előtt ki kell mosni.

4.   A META-SPC 7 ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁSA (FELHASZNÁLÁSAI)

4.1.   A felhasználás leírása

13 táblázat. # 1

Kemény felület fertőtlenítése az élelmiszer- és takarmányiparban, professzionális használatra (PT4) használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmány közelében.
  Kemény/nem porózus felületek és tárgyak fertőtlenítése, előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmány közelében.

Kemény/nem porózus felületek és tárgyak fertőtlenítése, előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

14 táblázat. # 2

Élelmiszer és takarmány közelében kemény felületek fertőtlenítése, lakossági felhasználásra (PT4) használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmány közelében
  Kemény/nem porózus felületek és tárgyak fertőtlenítése, előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  Részletes leírás:
  Törlőkendők |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Egy törlőkendő/m2

  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt. |
| Felhasználói kör | Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmány közelében

Kemény/nem porózus felületek és tárgyak fertőtlenítése, előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

Részletes leírás:

Törlőkendők

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Egy törlőkendő/m2

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt.

Felhasználói kör

Lakossági (nem foglalkozásszerű)

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasításokat

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Gyermekektől és háziállatoktól elzárva tartandó.

4.3.   A felhasználás leírása

15 táblázat. # 3

Kemény felület fertőtlenítése az egészségügyi területen, professzionális felhasználásra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen:
  Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen:

Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.3.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.3.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.3.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.3.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.3.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.4.   A felhasználás leírása

16 táblázat. # 4

Kemény felület fertőtlenítése az egészségügyi területen, lakossági felhasználásra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen: Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése egészségügyi területen, előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen: Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése egészségügyi területen, előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Lakossági (nem foglalkozásszerű)

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.4.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.4.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.4.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje

4.4.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.4.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Gyermekektől és háziállatoktól elzárva tartandó.

4.5.   A felhasználás leírása

17 táblázat. # 5

Kemény felület fertőtlenítése nem egészségügyi területen, professzionális felhasználásra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen:
  Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Előre átitatott törlőkendőkkel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen:

Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Előre átitatott törlőkendőkkel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.5.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.5.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.5.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.5.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.5.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.6.   A felhasználás leírása

18 táblázat. # 6

Kemény felület fertőtlenítése, nem egészségügyi területen, lakossági felhasználásra (PT2) használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Közterületen:
  Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:
  Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel
  szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Lakossági (nem foglalkozásszerű) |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Közterületen:

Kemény/nem porózus felületek (falak, padlók és egyéb beltéri felületek, beleértve a fürdőszobákat és a WC-ket is) fertőtlenítése előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre: Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok, élesztőgombák és vírusok elleni védelemre:

Fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendőkkel

szobahőmérsékleten, két perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Lakossági (nem foglalkozásszerű)

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

HDPE doboz HDPE fedéllel 105 törlőkendő, 200 törlőkendő, 280 törlőkendő, 500 törlőkendő

4.6.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Tartsa be a használati utasítást

4.6.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.6.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje.

4.6.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 7 általános használati útmutatóját

4.6.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Gyermekektől és háziállatoktól elzárva tartandó.

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (7)
  A META-SPC 7-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Tartsa be a használati utasítást

Először alaposan tisztítsa meg majd szárítsa meg a fertőtlenítendő felületeket és anyagokat.

Törölje át a száraz, tiszta felületet a törlőkendővel, úgy hogy kezeletlen részek ne maradjanak. A behatási idő alatt a felületet végig nedves állapotban kell tartani.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

/

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: A bőrt vízzel le kell mosni. Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Öblítse ki vízzel a szemét. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést öt percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért!

Ha orvosi tanácsra van szükség, legyen kéznél a termék csomagolása vagy címkéje

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva. Tárolja környezeti hőmérsékleten. Legalább 0 °C-on, de legfeljebb 40 °C-on tárolandó.

A termékek eltarthatósága két év.

Gyermekektől és háziállatoktól elzárva tartandó

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

/

7.   HARMADIK INFORMÁCIÓS SZINT: EGYEDI TERMÉKEK A META-SPC 7-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenopure wipes | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | EP-460 Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Sani Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Lactides Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Keno Lac Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| KL Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Kenolux Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Power Des Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Keno L Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| Keno Des Wipes | Forgalmazási terület: EU |
| RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE FARMA | Forgalmazási terület: EU |
| RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE VITTRA | Forgalmazási terület: EU |
| Ręczniki myjąco-dezynfekujące AGROD | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0007 1-7 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 |

Kereskedelmi név

Kenopure wipes

Forgalmazási terület: EU

EP-460 Wipes

Forgalmazási terület: EU

Sani Wipes

Forgalmazási terület: EU

Lactides Wipes

Forgalmazási terület: EU

Keno Lac Wipes

Forgalmazási terület: EU

KL Wipes

Forgalmazási terület: EU

Kenolux Wipes

Forgalmazási terület: EU

Power Des Wipes

Forgalmazási terület: EU

Keno L Wipes

Forgalmazási terület: EU

Keno Des Wipes

Forgalmazási terület: EU

RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE FARMA

Forgalmazási terület: EU

RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE VITTRA

Forgalmazási terület: EU

Ręczniki myjąco-dezynfekujące AGROD

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0007 1-7

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

2,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,6

Meta-SPC 8

1.   META-SPC 8 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 8 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 8: Használatra kész utókezelés bemerítéssel (PT3) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 8: Használatra kész utókezelés bemerítéssel (PT3)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-8 |
| --- | --- |

Szám

1-8

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 8 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 8 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 7,5 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 1,0 | 3,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

7,5

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

1,3

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

1,0

3,0

2.2.   A meta-SPC 8 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 8 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szem/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szem/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 8 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

19 táblázat. # 1

Fejés utáni tőgybimbófertőtlenítés bemártással használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állategészségügyi területen:
  Használatra kész termék (Ready-To-Use = RTU) útóbemerítéssel történő alkalmazásra, fejés után, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: bemerítéssel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák ellen: Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  RTU (3,6-7,5 % tejsavval, az alkalmazott terméktől függően)
  Öt perc behatási idő alatt
  Alkalmazása előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állategészségügyi területen:

Használatra kész termék (Ready-To-Use = RTU) útóbemerítéssel történő alkalmazásra, fejés után, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: bemerítéssel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák ellen: Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

RTU (3,6-7,5 % tejsavval, az alkalmazott terméktől függően)

Öt perc behatási idő alatt

Alkalmazása előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 8 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 8 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 8 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 8 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 8 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (8)
  A META-SPC 8-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Alkalmazza a terméket közvetlenül az egyes fejések után, naponta kétszer vagy háromszor. Győződjön meg róla, hogy a munkaoldat a tőgybimbót háromnegyedéig teljesen ellepje. Töltse meg a merítő edényzetet a kívánt mennyiségű termékkel, de ne használjon több folyadékot, mint amennyi szükséges. Alkalmazzunk 5 ml munkaoldatot tehenenként és kezelésenként. Tartsa be az öt perces behatási időt. Használat előtt a terméket 20 °C-nál magasabb hőmérsékleten kell tárolni. Az optimális tőgybimbófertőtlenítés biztosítása érdekében az állatoknak legalább öt percig állniuk kell.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Vegyvédelmi szemüveget kell viselni.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS esetén: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 8-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenolac | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenolac Red | Forgalmazási terület: EU |
| Kenodip 200 | Forgalmazási terület: EU |
| Stalosan Lac Dip | Forgalmazási terület: EU |
| HCP Dip | Forgalmazási terület: EU |
| PEZERK LV PLUS | Forgalmazási terület: EU |
| MIROX Dip Lac | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Dip | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Tauche | Forgalmazási terület: EU |
| Lactocid Dip | Forgalmazási terület: EU |
| GAHERLAC | Forgalmazási terület: EU |
| Lactidip | Forgalmazási terület: EU |
| Lacticoop | Forgalmazási terület: EU |
| Lactactiv | Forgalmazási terület: EU |
| Laktotop | Forgalmazási terület: EU |
| Superlac | Forgalmazási terület: EU |
| MilchsäureFilmdip Super | Forgalmazási terület: EU |
| MEPA Lac | Forgalmazási terület: EU |
| Eco Lac | Forgalmazási terület: EU |
| BluGard Dip | Forgalmazási terület: EU |
| Blu-Gard Dip | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0008 1-8 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 1,0 |

Kereskedelmi név

Kenolac

Forgalmazási terület: EU

Kenolac Red

Forgalmazási terület: EU

Kenodip 200

Forgalmazási terület: EU

Stalosan Lac Dip

Forgalmazási terület: EU

HCP Dip

Forgalmazási terület: EU

PEZERK LV PLUS

Forgalmazási terület: EU

MIROX Dip Lac

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Dip

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Tauche

Forgalmazási terület: EU

Lactocid Dip

Forgalmazási terület: EU

GAHERLAC

Forgalmazási terület: EU

Lactidip

Forgalmazási terület: EU

Lacticoop

Forgalmazási terület: EU

Lactactiv

Forgalmazási terület: EU

Laktotop

Forgalmazási terület: EU

Superlac

Forgalmazási terület: EU

MilchsäureFilmdip Super

Forgalmazási terület: EU

MEPA Lac

Forgalmazási terület: EU

Eco Lac

Forgalmazási terület: EU

BluGard Dip

Forgalmazási terület: EU

Blu-Gard Dip

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0008 1-8

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

1,0

7.2.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenolac Forte W | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0009 1-8 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 7,5 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kereskedelmi név

Kenolac Forte W

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0009 1-8

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

7,5

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

3,0

Meta-SPC 9

1.   META-SPC 9 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 9 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 9: Használatra kész utókezelés permetezéssel vagy bemerítéssel (PT3) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 9: Használatra kész utókezelés permetezéssel vagy bemerítéssel (PT3)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-9 |
| --- | --- |

Szám

1-9

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 9 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 9 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 7,5 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,5 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 | 3,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

7,5

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,5

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

3,0

3,0

2.2.   A meta-SPC 9 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 9 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 9 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

20 táblázat. # 1

Fejés utáni tőgybimbófertőtlenítés permetezéssel vagy bemártással használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: egyéb: baktérium
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: egyéb élesztőgomba
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állategészségügyi terület:
  Permetezéssel vagy bemerítéssel alkalmazható tőgybimbó fertőtlenítésre, fejés után, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: permetezéssel vagy bemerítéssel
  Részletes leírás:
  Permetezéssel vagy bemerítéssel |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  RTU (3,6-7,5 % tejsavval az alkalmazott terméktől függően)
  Öt perc behatási idő alatt
  Alkalmazása előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: egyéb: baktérium

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: egyéb élesztőgomba

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állategészségügyi terület:

Permetezéssel vagy bemerítéssel alkalmazható tőgybimbó fertőtlenítésre, fejés után, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: permetezéssel vagy bemerítéssel

Részletes leírás:

Permetezéssel vagy bemerítéssel

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

RTU (3,6-7,5 % tejsavval az alkalmazott terméktől függően)

Öt perc behatási idő alatt

Alkalmazása előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 9 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 9 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 9 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 9 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 9 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (9)
  A META-SPC 9-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Alkalmazza a terméket közvetlenül az egyes fejések után, naponta kétszer vagy háromszor. Győződjön meg róla, hogy a munkaoldat a tőgybimbót háromnegyedéig teljesen ellepje. Töltse meg a merítő edényzetet vagy a szórófejes flakont a kívánt mennyiségű termékkel, de ne használjon több folyadékot, mint amennyi szükséges. Adagoljunk 5 ml munkaoldatot tehenenként és kezelésenként. Tartsa be az öt perces behatási időt.

Használat előtt a készítményt 20 °C-nál magasabb hőmérsékleten kell tárolni.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Vegyvédelmi szemüveget kell viselni.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki a szemét vízzel. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termék eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 9-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenolac SD | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | HCP Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Lactospray | Forgalmazási terület: EU |
| Zitzentop | Forgalmazási terület: EU |
| Lactosilk | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Spray Bühning | Forgalmazási terület: EU |
| Lacto SP | Forgalmazási terület: EU |
| Stalosan Lac Spray | Forgalmazási terület: EU |
| MIROX Spray Lac | Forgalmazási terület: EU |
| Milchsäure Sprühe | Forgalmazási terület: EU |
| Lactocid Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Milcho Spray | Forgalmazási terület: EU |
| GAHERLAC SPRAY | Forgalmazási terület: EU |
| Lactispray | Forgalmazási terület: EU |
| Lacticoop Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Lactactiv Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Laktotop Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Superlac Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Robolac | Forgalmazási terület: EU |
| MEPA Lac SD | Forgalmazási terület: EU |
| Eco Lac SD | Forgalmazási terület: EU |
| Lely Quaress Circum | Forgalmazási terület: EU |
| BluGard Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Blu-Gard Spray | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0010 1-9 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kereskedelmi név

Kenolac SD

Forgalmazási terület: EU

HCP Spray

Forgalmazási terület: EU

Lactospray

Forgalmazási terület: EU

Zitzentop

Forgalmazási terület: EU

Lactosilk

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Spray Bühning

Forgalmazási terület: EU

Lacto SP

Forgalmazási terület: EU

Stalosan Lac Spray

Forgalmazási terület: EU

MIROX Spray Lac

Forgalmazási terület: EU

Milchsäure Sprühe

Forgalmazási terület: EU

Lactocid Spray

Forgalmazási terület: EU

Milcho Spray

Forgalmazási terület: EU

GAHERLAC SPRAY

Forgalmazási terület: EU

Lactispray

Forgalmazási terület: EU

Lacticoop Spray

Forgalmazási terület: EU

Lactactiv Spray

Forgalmazási terület: EU

Laktotop Spray

Forgalmazási terület: EU

Superlac Spray

Forgalmazási terület: EU

Robolac

Forgalmazási terület: EU

MEPA Lac SD

Forgalmazási terület: EU

Eco Lac SD

Forgalmazási terület: EU

Lely Quaress Circum

Forgalmazási terület: EU

BluGard Spray

Forgalmazási terület: EU

Blu-Gard Spray

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0010 1-9

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

3,0

7.2.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenolac Forte SD | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0011 1-9 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 7,5 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kereskedelmi név

Kenolac Forte SD

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0011 1-9

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

7,5

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

1,3

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

3,0

Meta-SPC 10

1.   META-SPC 10 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 10 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 10: Használatra kész utókezelés permetezéssel és bemerítéssel (PT3) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 10: Használatra kész utókezelés permetezéssel és bemerítéssel (PT3)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-10 |
| --- | --- |

Szám

1-10

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 10 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 10 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,05 | 0,05 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,05

0,05

2.2.   A meta-SPC 10 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 10 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Tűzveszélyes folyadék és gőz.
  Súlyos szemkárosodást okoz.
  Menthan-3-ont (CAS-szám 14073-97-3)-t tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Hőtől, forró felületektől, szikrától, nyílt lángtól és más gyújtóforrástól távol tartandó. Tilos a dohányzás.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  Tűz esetén:Oltásra vízpermetet, az alkoholrezisztens habot, száraz vegyi anyagot vagy szén-dioxidot használandó.
  Jól szellőző helyen tárolandó.Hűvös helyen tartandó.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.
  A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen. |

Figyelmeztető mondatok

Tűzveszélyes folyadék és gőz.

Súlyos szemkárosodást okoz.

Menthan-3-ont (CAS-szám 14073-97-3)-t tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Hőtől, forró felületektől, szikrától, nyílt lángtól és más gyújtóforrástól távol tartandó. Tilos a dohányzás.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

Tűz esetén:Oltásra vízpermetet, az alkoholrezisztens habot, száraz vegyi anyagot vagy szén-dioxidot használandó.

Jól szellőző helyen tárolandó.Hűvös helyen tartandó.

A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

4.   A META-SPC 10 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

21 táblázat. # 1

Fejés utáni tőgybimbófertőtlenítés permetezéssel vagy bemártással használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állat-egészségügyi terület:
  Használatra kész termék permetezéssel vagy bemerítéssel történő alkalmazásra tőgybimbó fertőtlenítéséhez, fejés után, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Bemerítéssel, permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből és törlés tőgymosó kendővel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  RTU (3,6 % tejsav)
  Öt perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állat-egészségügyi terület:

Használatra kész termék permetezéssel vagy bemerítéssel történő alkalmazásra tőgybimbó fertőtlenítéséhez, fejés után, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Bemerítéssel, permetezéssel flakonból vagy szorópisztolyos berendezésből és törlés tőgymosó kendővel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:Használatra kész (RTU). Öt perc behatási idő alatt. Alkalmazás előtt a terméknek mindig szobahőmérsékletűnek kell lennie.

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

RTU (3,6 % tejsav)

Öt perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Alkalmazási arányok:

| — | 7,5 ml munkaoldat tehenenként flakonból történő permetezésre |
| --- | --- |

—

7,5 ml munkaoldat tehenenként flakonból történő permetezésre

| — | 15 ml munkaoldat tehenenként szórópisztolyos berendezésből történő alkalmazásra |
| --- | --- |

—

15 ml munkaoldat tehenenként szórópisztolyos berendezésből történő alkalmazásra

| — | 15 ml munkaoldat tehenenként robot alkalmazással történő permetezéshez |
| --- | --- |

—

15 ml munkaoldat tehenenként robot alkalmazással történő permetezéshez

| — | 2,5-5 ml munkaoldat tehenenként bemártásos/habképzéses használathoz |
| --- | --- |

—

2,5-5 ml munkaoldat tehenenként bemártásos/habképzéses használathoz

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 10 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 10 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 10 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 10 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (10)
  A META-SPC 10-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Alkalmazza a terméket közvetlenül az egyes fejések után, naponta kétszer vagy háromszor. Győződjön meg róla, hogy a munkaoldat a tőgybimbót háromnegyedéig teljesen ellepje. Töltse meg a merítő edényzetet vagy a szórófejes flakont a kívánt mennyiségű termékkel, de ne használjon több folyadékot, mint amennyi szükséges. Adagoljunk 5 ml munkaoldatot tehenenként és kezelésenként. Tartsa be az öt perces behatási időt. Használat előtt a készítményt 20 °C-nál magasabb hőmérsékleten kell tárolni.

Az optimális tőgybimbófertőtlenítés biztosítása érdekében az állatoknak legalább öt percig állniuk kell.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Vegyvédelmi szemüveget kell viselni.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost. Ha bőrirritáció jelentkezik: Kérjen orvosi tanácsot.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki vízzel a szemét. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termék eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 10-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenocool | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | PEZERK LI PLUS | Forgalmazási terület: EU |
| Milcho Dip | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0012 1-10 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,05 |

Kereskedelmi név

Kenocool

Forgalmazási terület: EU

PEZERK LI PLUS

Forgalmazási terület: EU

Milcho Dip

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0012 1-10

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

0,05

Meta-SPC 11

1.   META-SPC 11 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 11 azonosítója

| Azonosító | Felületek és berendezések fertőtlenítése koncentrátumként (PT3 and PT4) |
| --- | --- |

Azonosító

Felületek és berendezések fertőtlenítése koncentrátumként (PT3 and PT4)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-11 |
| --- | --- |

Szám

1-11

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)
  03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 11 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 11 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 24,0 | 24,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 12,0 | 12,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 5,0 | 5,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

24,0

24,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

12,0

12,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

5,0

5,0

2.2.   A meta-SPC 11 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A META-SPC 11 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Bőrirritáló hatású.
  Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.
  A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen. |

Figyelmeztető mondatok

Bőrirritáló hatású.

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

4.   A META-SPC 11 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

22 táblázat. # 1

Kemény felület fertőtlenítése az élelmiszer- és takarmányiparban használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmányiparban, valamint közterületen:
  Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel vagy bemerítéssel
  Részletes leírás:
  Permetezéssel vagy bemerítéssel |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): 1 % vagy 3 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:






  — | 3 % (0,72 % tejsav) két perc behatási idő |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmányiparban, valamint közterületen:

Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel vagy bemerítéssel

Részletes leírás:

Permetezéssel vagy bemerítéssel

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): 1 % vagy 3 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre szobahőmérsékleten:

—

3 % (0,72 % tejsav) két perc behatási idő

| — | 1 % (0,24 % tejsav) 15 perc behatási idő |
| --- | --- |

—

1 % (0,24 % tejsav) 15 perc behatási idő

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

23 táblázat. # 2

Berendezések fertőtlenítése áztatással az élelmiszer- és takarmányiparban használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Beltéri – az élelmiszer- és takarmányiparban, valamint közterületen:
  Kemény/nem porózus felületek (pl. feldolgozó gépek) fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítás nélkül |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel vagy merítéssel
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 100 ml/m2

  Hígítás (%): 8 % vagy 15 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +7 °C-on:






  — | Áztatással: - 15 % (3,6 % tejsav) 30 másodperc behatási idő |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Beltéri – az élelmiszer- és takarmányiparban, valamint közterületen:

Kemény/nem porózus felületek (pl. feldolgozó gépek) fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítás nélkül

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel vagy merítéssel

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 100 ml/m2

Hígítás (%): 8 % vagy 15 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +7 °C-on:

—

Áztatással: - 15 % (3,6 % tejsav) 30 másodperc behatási idő

| — | Permetezéssel: - 8 % (1,92 % tejsav) két perc behatási idő |
| --- | --- |

—

Permetezéssel: - 8 % (1,92 % tejsav) két perc behatási idő

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.3.   A felhasználás leírása

24 táblázat. # 3

Kemény felület fertőtlenítése állategészségügyi területen használata

| Terméktípus | 03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Állategészségügyi területen:
  Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítással |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Permetezéssel vagy áztatással
  Részletes leírás:
  Permetezéssel vagy áztatással |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +10 °C-on: 4 % 30 perc behatási idő
  Hígítás (%): 4 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +10 °C-on:
  - 4 % (0,96 % tejsav) 30 perc behatási idő |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

03. terméktípus – Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Állategészségügyi területen:

Kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése permetezéssel vagy áztatással, előzetes tisztítással

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Permetezéssel vagy áztatással

Részletes leírás:

Permetezéssel vagy áztatással

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +10 °C-on: 4 % 30 perc behatási idő

Hígítás (%): 4 %

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre +10 °C-on:

- 4 % (0,96 % tejsav) 30 perc behatási idő

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.3.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Az állattartó épületeknek a fertőtlenítés során üresnek kell lenniük. A termék sertés, tehén, baromfi állattartó helyének fertőtlenítésére használható. A fertőtlenítés előtt alaposan tisztítsa meg a felületeket tisztítószerrel. Öblítse le tiszta vízzel, és távolítsa el a felesleges vizet.

Keverés és betöltés: a termék edényzetét kézzel nyissa ki és öntse egy tartályba vagy csatlakoztassa egy szivattyúhoz, amely a terméket a permetező eszköz tartályába adagolja, amelyet aztán vízzel hígítanak a megfelelő koncentráció elérése érdekében. A terméket permetezéssel vagy merítéssel alkalmazza. Használjon annyi munkaoldatot, amennyire szükség van a felületek nedvesen tartásához a teljes behatási idő alatt. A teljes behatási idő alatt nem szükséges permetezni.

4.3.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.3.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.3.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

4.3.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 11 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (11)
  A META-SPC 11-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Fertőtlenítési eljárások permetezéssel: A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani a megfelelő fertőtlenítő hatás elérése érdekében. A termék címkéjén az alábbi óvintézkedésre vonatkozó mondatot kell feltüntetni: „A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani.”.

A termékeket használat előtt ivóvízzel kell hígítani.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A keverés és a betöltés során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost. Ha bőrirritáció jelentkezik: Kérjen orvosi tanácsot.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki vízzel a szemét. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 11-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenosan Lactic | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Lacto Des | Forgalmazási terület: EU |
| Bio Des 100 | Forgalmazási terület: EU |
| Bio Lac | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0013 1-11 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 24,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 12,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 5,0 |

Kereskedelmi név

Kenosan Lactic

Forgalmazási terület: EU

Lacto Des

Forgalmazási terület: EU

Bio Des 100

Forgalmazási terület: EU

Bio Lac

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0013 1-11

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

24,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

12,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

5,0

Meta-SPC 12

1.   META-SPC 12 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 12 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 12: Belső felületek fertőtlenítése keringtetéses és keringtetés nélküli CIP módszerrel és ládamosás (PT4) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 12: Belső felületek fertőtlenítése keringtetéses és keringtetés nélküli CIP módszerrel és ládamosás (PT4)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-12 |
| --- | --- |

Szám

1-12

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 12 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 12 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 | 22,0 |
| C6 alkil-glükozid | Hexil D-glükozid | Nem hatóanyag | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 | 2,4 |
| Metán-szulfonsav | Metán-szulfonsav | Nem hatóanyag | 75-75-2 | 200-898-6 | 0,0 | 10,5 |
| Kénsav | Kénsav | Nem hatóanyag | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,0 | 10,5 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

22,0

22,0

C6 alkil-glükozid

Hexil D-glükozid

Nem hatóanyag

54549-24-5

259-217-6

2,4

2,4

Metán-szulfonsav

Metán-szulfonsav

Nem hatóanyag

75-75-2

200-898-6

0,0

10,5

Kénsav

Kénsav

Nem hatóanyag

7664-93-9

231-639-5

0,0

10,5

2.2.   A meta-SPC 12 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A META-SPC 12 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.
  Fémekre korrozív hatású lehet. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Az eredeti csomagolásban tartandó.
  A gőzök belélegzése tilos.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Védőruha használata kötelező.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.
  HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.
  BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.
  A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.
  Elzárva tárolandó.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.
  A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.

Fémekre korrozív hatású lehet.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Az eredeti csomagolásban tartandó.

A gőzök belélegzése tilos.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Védőruha használata kötelező.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.

HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.

BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.

A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.

Elzárva tárolandó.

A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

4.   A META-SPC 12 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

25 táblázat. # 1

Belső felületek fertőtlenítése keringtetéses CIP módszerrel használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmányiparban:
  Kemény/nem porózus belső felületek CIP-eljárásokkal történő fertőtlenítése (keringtetéssel) |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: CIP eljárások
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: +50 °C-on
  Hígítás (%): 1-4 %
  A kezelések száma és időzítése:
  +50 °C-on
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:






  — | előzetes tisztítással: 2 % (0,44 % tejsavval) két perc behatási idő alatt vagy 1 % 30 perc behatási idő alatt |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmányiparban:

Kemény/nem porózus belső felületek CIP-eljárásokkal történő fertőtlenítése (keringtetéssel)

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: CIP eljárások

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: +50 °C-on

Hígítás (%): 1-4 %

A kezelések száma és időzítése:

+50 °C-on

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

—

előzetes tisztítással: 2 % (0,44 % tejsavval) két perc behatási idő alatt vagy 1 % 30 perc behatási idő alatt

| — | előzetes tisztítás nélkül: 4 % (0,88 % tejsavval) két perc behatási idő alatt vagy 1 % (0,22 % tejsavval) 30 perc behatási idő alatt |
| --- | --- |

—

előzetes tisztítás nélkül: 4 % (0,88 % tejsavval) két perc behatási idő alatt vagy 1 % (0,22 % tejsavval) 30 perc behatási idő alatt

| — | tejfeldolgozó területen: 2 % (0,44 % tejsavval) tizenöt perc behatási idő alatt |
| --- | --- |

—

tejfeldolgozó területen: 2 % (0,44 % tejsavval) tizenöt perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.2.   A felhasználás leírása

26 táblázat. # 2

Belső felületek fertőtlenítése keringtetés nélküli CIP módszerrel használata használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmányiparban:
  Kemény/nem porózus belső felületek CIP-eljárásokkal történő fertőtlenítése (keringtetés nélkül) |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: CIP eljárások
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: +50 °C-on
  Hígítás (%): 2 % vagy 4 %
  A kezelések száma és időzítése:
  +50 °C-on
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:






  — | előzetes tisztítással:2 % (0,44 % tejsav) két perc behatási idő alatt |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmányiparban:

Kemény/nem porózus belső felületek CIP-eljárásokkal történő fertőtlenítése (keringtetés nélkül)

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: CIP eljárások

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: +50 °C-on

Hígítás (%): 2 % vagy 4 %

A kezelések száma és időzítése:

+50 °C-on

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

—

előzetes tisztítással:2 % (0,44 % tejsav) két perc behatási idő alatt

| — | előzetes tisztítás nélkül:4 % (0,88 % tejsav) két perc behatási idő VAGY 2 % (0,44 % tejsav) 30 perc behatási idő alatt |
| --- | --- |

—

előzetes tisztítás nélkül:4 % (0,88 % tejsav) két perc behatási idő VAGY 2 % (0,44 % tejsav) 30 perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.3.   A felhasználás leírása

27 táblázat. # 3

Ládamosás használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: nincs adat
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Beltéri – élelmiszer-
  és takarmányiparban kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése ládamosó gépekben. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Ládamosás
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: +50 °C-on
  Hígítás (%): 2 % vagy 4 %
  A kezelések száma és időzítése:
  +50 °C-on
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:






  — | előzetes tisztítással:2 % (0,44 % tejsav) két perc behatási idő alatt |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: nincs adat

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Beltéri – élelmiszer-

és takarmányiparban kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése ládamosó gépekben.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Ládamosás

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: +50 °C-on

Hígítás (%): 2 % vagy 4 %

A kezelések száma és időzítése:

+50 °C-on

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

—

előzetes tisztítással:2 % (0,44 % tejsav) két perc behatási idő alatt

| — | előzetes tisztítás nélkül:4 % (0,88 % tejsav) két perc behatási idő alatt |
| --- | --- |

—

előzetes tisztítás nélkül:4 % (0,88 % tejsav) két perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.3.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.3.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.3.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.3.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

4.3.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 12 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (12)
  A META-SPC 12-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

A termékeket használat előtt ivóvízzel kell hígítani.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A keverés és betöltés során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

Viseljen teljes védőruházatot (amelyet a forgalombahozatali engedély jogosultjának a terméktájékoztatóban meg kell határoznia).

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: A sérült személyt vigye friss levegőre, és hagyja pihenni a légzéshez kényelmes helyzetben. Ha a tünetek: Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért! Ha nincsenek tünetek: Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse le vízzel több percig. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának a teljes felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága 2 év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 12-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Pho Cid L | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Tornax 100 | Forgalmazási terület: EU |
| Tornax Des | Forgalmazási terület: EU |
| Lacto CIP | Forgalmazási terület: EU |
| Pho Cid Eco | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0014 1-12 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 |
| C6 alkil-glükozid | Hexil D-glükozid | Nem hatóanyag | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 |
| Metán-szulfonsav | Metán-szulfonsav | Nem hatóanyag | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 |

Kereskedelmi név

Pho Cid L

Forgalmazási terület: EU

Tornax 100

Forgalmazási terület: EU

Tornax Des

Forgalmazási terület: EU

Lacto CIP

Forgalmazási terület: EU

Pho Cid Eco

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0014 1-12

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

22,0

C6 alkil-glükozid

Hexil D-glükozid

Nem hatóanyag

54549-24-5

259-217-6

2,4

Metán-szulfonsav

Metán-szulfonsav

Nem hatóanyag

75-75-2

200-898-6

10,5

7.2.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Pho Cid LS | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0015 1-12 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 |
| C6 alkil-glükozid | Hexil D-glükozid | Nem hatóanyag | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 |
| Kénsav | Kénsav | Nem hatóanyag | 7664-93-9 | 231-639-5 | 10,5 |

Kereskedelmi név

Pho Cid LS

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0015 1-12

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

22,0

C6 alkil-glükozid

Hexil D-glükozid

Nem hatóanyag

54549-24-5

259-217-6

2,4

Kénsav

Kénsav

Nem hatóanyag

7664-93-9

231-639-5

10,5

Meta-SPC 13

1.   META-SPC 13 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 13 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 13: Kemény felületek fertőtlenítése (PT4) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 13: Kemény felületek fertőtlenítése (PT4)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-13 |
| --- | --- |

Szám

1-13

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 13 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 13 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 11,0 | 11,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 4,5 | 4,5 |
| Metán-szulfonsav | Metán-szulfonsav | Nem hatóanyag | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 | 19,5 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

11,0

11,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

4,5

4,5

Metán-szulfonsav

Metán-szulfonsav

Nem hatóanyag

75-75-2

200-898-6

10,5

19,5

2.2.   A meta-SPC 13 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | E – Oldható koncentrátum |
| --- | --- |

Formuláció(k)

E – Oldható koncentrátum

3.   A META-SPC 13 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Fémekre korrozív hatású lehet.
  Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Az eredeti csomagolásban tartandó.
  A gőzök belélegzése tilos.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Védőruha használata kötelező.
  Szemvédő/arcvédő használata kötelező.
  LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.
  HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.
  BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz.
  A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.
  A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.
  Elzárva tárolandó.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.
  A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen. |

Figyelmeztető mondatok

Fémekre korrozív hatású lehet.

Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Az eredeti csomagolásban tartandó.

A gőzök belélegzése tilos.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Védőruha használata kötelező.

Szemvédő/arcvédő használata kötelező.

LENYELÉS ESETÉN:A szájat ki kell öblíteni.TILOS hánytatni.

HA BŐRRE (vagy hajra) KERÜL:Az összes szennyezett ruhadarabot azonnal le kell vetni.A bőrt le kell öblíteni vízzel.

BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.

A szennyezett ruhát újbóli használat előtt ki kell mosni.

Elzárva tárolandó.

A tartalom elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

A edény elhelyezése hulladékként: helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi rendelettel összhangban ártalmatlanítsa a veszélyes vagy különleges hulladékgyűjtő helyen.

4.   A META-SPC 13 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

28 táblázat. # 1

Kemény felület fertőtlenítése (PT4) használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer és takarmány
  közelében kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése habképzéssel. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Hab
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Szobahőmérsékleten 30 perc behatási idő alatt, Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: - előzetes tisztítással: 1 % - előzetes tisztítás nélkül: 5 %
  Hígítás (%): 1 vagy 5 %
  A kezelések száma és időzítése:
  Szobahőmérsékleten 30 perc behatási idő alatt
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:






  — | előzetes tisztítással: 1 % (0,11 % tejsav) |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer és takarmány

közelében kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése habképzéssel.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Hab

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Szobahőmérsékleten 30 perc behatási idő alatt, Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre: - előzetes tisztítással: 1 % - előzetes tisztítás nélkül: 5 %

Hígítás (%): 1 vagy 5 %

A kezelések száma és időzítése:

Szobahőmérsékleten 30 perc behatási idő alatt

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

—

előzetes tisztítással: 1 % (0,11 % tejsav)

| — | előzetes tisztítás nélkül: 5 % (0,55 % tejsav) |
| --- | --- |

—

előzetes tisztítás nélkül: 5 % (0,55 % tejsav)

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 13 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

lásd a Meta SPC 13 általános használati útmutatóját

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 13 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 13 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 13 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (13)
  A META-SPC 13-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani a megfelelő fertőtlenítő hatás elérése érdekében.

A termék címkéjén az alábbi óvintézkedésre vonatkozó mondatot kell feltüntetni: „A behatási idő alatt a felületeket nedvesen kell tartani. ”.

A termékeket használat előtt ivóvízzel kell hígítani.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A keverés és a betöltés során védőkesztyű és védőszemüveg használata szükséges.

Viseljen teljes védőruházatot (amelyet a forgalombahozatali engedély jogosultjának a terméktájékoztatóban meg kell határoznia).

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

BELÉLEGZÉS ESETÉN: A sérült személyt vigye friss levegőre, és hagyja pihenni a légzéshez kényelmes helyzetben. Ha a tünetek: Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért! Ha nincsenek tünetek: Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse ki vízzel a szemét. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termék eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 13-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Tornax L | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| | Lacto Cid | Forgalmazási terület: EU |
| Engedélyszám | EU-0027740-0016 1-13 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 11,0 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 4,5 |
| Metán-szulfonsav | Metán-szulfonsav | Nem hatóanyag | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 |

Kereskedelmi név

Tornax L

Forgalmazási terület: EU

Lacto Cid

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0016 1-13

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

11,0

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

4,5

Metán-szulfonsav

Metán-szulfonsav

Nem hatóanyag

75-75-2

200-898-6

10,5

Meta-SPC 14

1.   META-SPC 14 ADMINISZTRATIV ADATAI

1.1.   Meta-SPC 14 azonosítója

| Azonosító | Meta SPC 14: Használatra kész higiénés kézfertőtlenítőszer (PT1) |
| --- | --- |

Azonosító

Meta SPC 14: Használatra kész higiénés kézfertőtlenítőszer (PT1)

1.2.   Engedélyszám pótszáma

| Szám | 1-14 |
| --- | --- |

Szám

1-14

1.3.   Termék típusa(i)

| Termék típusa(i) | 01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |

Termék típusa(i)

01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)

2.   META-SPC 14 ÖSSZETETELE

2.1.   Minőségi és mennyiségi adatok a meta-SPC 14 összetételére vonatkozóan

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Legalább | Legfeljebb |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 2,0 | 2,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 | 4,0 |
| Butil-diglikol | 2-(2-butoxietoxi)etanol | Nem hatóanyag | 112-34-5 | 203-961-6 | 10,0 | 10,0 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Legalább

Legfeljebb

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

2,0

2,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

4,0

4,0

Butil-diglikol

2-(2-butoxietoxi)etanol

Nem hatóanyag

112-34-5

203-961-6

10,0

10,0

2.2.   A meta-SPC 14 formulációjának típusa

| Formuláció(k) | AL – Egyéb folyadék |
| --- | --- |

Formuláció(k)

AL – Egyéb folyadék

3.   A META-SPC 14 FIGYELMEZTETO ES AZ OVINTEZKEDESRE VONATKOZO MONDATAI

| Figyelmeztető mondatok | Súlyos szemkárosodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Szem/arcvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon orvoshoz. |

Figyelmeztető mondatok

Súlyos szemkárosodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Szem/arcvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon orvoshoz.

4.   A META-SPC 14 ENGEDELYEZETT FELHASZNALASA (FELHASZNALASAI)

4.1.   A felhasználás leírása

29 táblázat. # 1

Higiéniai kézbedörzsölő, professzionális használatra (PT1) használata

| Terméktípus | 01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Nem releváns |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Tudományos név: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Élelmiszer- és takarmányiparban,
  közterületen és konyhákban alkalmazható tiszta kezeken higiénés kézfertőtlenítésre |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: A kezek dörzsölésével
  Részletes leírás:
  / |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 6 ml termék
  Hígítás (%): -
  A kezelések száma és időzítése:
  Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:
  RTU (3,6 % tejsav)
  6 ml (amely három pumpálás mindkét kézhez)
  Egy perc behatási idő alatt |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 50 ml, 75 ml, 100 ml, 150 ml, 500 ml, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  HDPE (nagy sűrűségű polietilén) |

Terméktípus

01. terméktípus – Humán-egészségügy (fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Nem releváns

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Tudományos név: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Élelmiszer- és takarmányiparban,

közterületen és konyhákban alkalmazható tiszta kezeken higiénés kézfertőtlenítésre

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: A kezek dörzsölésével

Részletes leírás:

/

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 6 ml termék

Hígítás (%): -

A kezelések száma és időzítése:

Baktériumok és élesztőgombák elleni védelemre:

RTU (3,6 % tejsav)

6 ml (amely három pumpálás mindkét kézhez)

Egy perc behatási idő alatt

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

50 ml, 75 ml, 100 ml, 150 ml, 500 ml, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

HDPE (nagy sűrűségű polietilén)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

lásd a Meta SPC 14 általános használati útmutatóját

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

/

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

lásd a Meta SPC 14 általános használati útmutatóját

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

lásd a Meta SPC 14 általános használati útmutatóját

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

lásd a Meta SPC 14 általános használati útmutatóját

5.   ÁLTALANOS HASZNALATI UTASITAS (14)
  A META-SPC 14-RA/RE VONATKOZOAN

5.1.   Használati utasítások

Alkalmazzon 6 ml hígítatlan készítményt. Tartsa be az 1 perces behatási időt. Fertőtlenítés után alaposan öblítse le a kezét.

Kizárólag professzionális használatra

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

/

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le bő vízzel a bőrt. Ezt követően vegye le a szennyezett ruházatot, és mossa ki mielőtt újra használná. Folytassa a bőr mosását vízzel 15 percig. Hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Tünetek esetén hívja a TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTOT vagy orvost.

HA SZEMBE KERÜL: Azonnal öblítse le vízzel több percig. Távolítsa el a kontaktlencséket, ha vannak és könnyen kivehetők. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Azonnal hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a száját. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni! Hívja a 112-es telefonszámot/mentőt orvosi segítségért

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

A csomagolást és a tartalmát veszélyes hulladékként kell megsemmisíteni, ami a hulladék tulajdonosának kizárólagos felelőssége. Ne dobja a hulladékot csatornába vagy vízfolyásba. A megsemmisítés a helyi/nemzeti előírásoknak megfelelően történjen.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Csak az eredeti csomagolásban, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Használaton kívül a tartályt tartsa zárva.

A termékek eltarthatósága két év.

6.   EGYEB INFORMACIOK

/

7.   HARMADIK INFORMACIOS SZINT: EGYEDI TERMEKEK A META-SPC 14-BAN/BEN

7.1.   Az egyes termékek kereskedelmi elnevezése(i), engedélyének száma és egyedi összetétele

| Kereskedelmi név | Kenosan Hand Rub | Forgalmazási terület: EU |
| --- | --- | --- |
| Engedélyszám | EU-0027740-0017 1-14 |
| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| L-(+)-tejsav | | Hatóanyag | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Nátrium-lauril-szulfát | Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók | Nem hatóanyag | 85586-07-8 | 287-809-4 | 2,0 |
| Izopropanol | Propán-2-ol | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 |
| Butil-diglikol | 2-(2-butoxietoxi)etanol | Nem hatóanyag | 112-34-5 | 203-961-6 | 10,0 |

Kereskedelmi név

Kenosan Hand Rub

Forgalmazási terület: EU

Engedélyszám

EU-0027740-0017 1-14

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

L-(+)-tejsav

Hatóanyag

79-33-4

201-196-2

3,6

Nátrium-lauril-szulfát

Kénsav, mono-C12-14-alkil észterek, nátrium-sók

Nem hatóanyag

85586-07-8

287-809-4

2,0

Izopropanol

Propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

4,0

Butil-diglikol

2-(2-butoxietoxi)etanol

Nem hatóanyag

112-34-5

203-961-6

10,0

---

(1)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 1 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(2)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 2 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(3)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 3 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(4)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 4 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(5)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 5 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(6)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 6 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(7)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 7 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(8)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 8 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(9)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 9 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(10)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 10 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(11)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 11 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(12)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 12 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(13)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 13 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

(14)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek a meta-SPC 14 bármely engedélyezett felhasználásain belül.

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/78

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1392 RENDELETE

(2022. augusztus 11.)

az 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 12 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi számviteli standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi számviteli standardok és értelmezések.

| (2) | 2021. május 7-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület közzétette az IAS 12 Nyereségadók nemzetközi számviteli standard (IAS) módosításait. Ezek a módosítások egyértelművé teszik, hogy a társaságoknak hogyan kell elszámolniuk az olyan ügyletekre kivetett halasztott adókat, mint a lízingek és a leszerelési kötelmek, és céljuk a lízingekkel és leszerelési kötelmekkel kapcsolatos halasztott adókövetelésekre és -kötelezettségekre vonatkozó beszámolás sokféleségének csökkentése. |
| --- | --- |

(2)

2021. május 7-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület közzétette az IAS 12 Nyereségadók nemzetközi számviteli standard (IAS) módosításait. Ezek a módosítások egyértelművé teszik, hogy a társaságoknak hogyan kell elszámolniuk az olyan ügyletekre kivetett halasztott adókat, mint a lízingek és a leszerelési kötelmek, és céljuk a lízingekkel és leszerelési kötelmekkel kapcsolatos halasztott adókövetelésekre és -kötelezettségekre vonatkozó beszámolás sokféleségének csökkentése.

| (3) | Az IAS 12 Nyereségadók standard módosításai következtében az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standardot is módosították az említett standardok közötti összhang biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az IAS 12 Nyereségadók standard módosításai következtében az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standardot is módosították az említett standardok közötti összhang biztosítása érdekében.

| (4) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az IAS 12 Nyereségadók standard módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított elfogadási kritériumoknak. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az IAS 12 Nyereségadók standard módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított elfogadási kritériumoknak.

| (5) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az IAS 12 Nyereségadók nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

1.

Az IAS 12 Nyereségadók nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul;

| 2. | Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standard az IAS 12 Nyereségadók standard e rendelet mellékletében meghatározott módosításainak megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standard az IAS 12 Nyereségadók standard e rendelet mellékletében meghatározott módosításainak megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1. cikkben említett módosításokat a vállalkozásoknak legkésőbb a 2023. január 1-jén vagy az azt követően kezdődő első pénzügyi évük kezdetétől kell alkalmazniuk.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1126/2008/EK rendelete (2008. november 3.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról (HL L 320., 2008.11.29., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Egyetlen ügyletből keletkező eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó

Az IAS 12 standard módosításai

Az IAS 12 Nyereségadók standard módosításai

A 15., 22. és 24. bekezdés módosul. A standard kiegészül a 22A. és a 98J–98L. bekezdéssel.

Halasztott adókötelezettségek és halasztott adókövetelések megjelenítése

Adóköteles átmeneti különbözetek

| 15. | Minden adóköteles átmeneti különbözetre halasztott adókötelezettséget kell megjeleníteni, kivéve akkor, ha a halasztott adókötelezettség a következőkből ered:







  a) | a goodwill kezdeti megjelenítése; vagy |
| --- | --- | --- |

15.

a)

a goodwill kezdeti megjelenítése; vagy

| b) | egy eszköz vagy egy kötelezettség kezdeti megjelenítése olyan ügylet során, amely:







  i. | nem üzleti kombináció; |
| --- | --- | --- |

b)

egy eszköz vagy egy kötelezettség kezdeti megjelenítése olyan ügylet során, amely:

i.

nem üzleti kombináció;

| ii. | az ügylet időpontjában nem érinti sem a számviteli eredményt, sem az adóköteles nyereséget (negatív adóalapot); és |
| --- | --- |

ii.

az ügylet időpontjában nem érinti sem a számviteli eredményt, sem az adóköteles nyereséget (negatív adóalapot); és

| iii. | az ügylet időpontjában nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket. |
| --- | --- |

iii.

az ügylet időpontjában nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket.

...

Egy eszköz vagy egy kötelezettség kezdeti megjelenítése

| 22. | Egy eszköz vagy kötelezettség kezdeti megjelenítésekor átmeneti különbözet keletkezhet, például akkor, ha az eszköz bekerülési értékének egésze vagy egy része nem vonható le adózási szempontból. Az ilyen átmeneti különbözet elszámolási módja annak az ügyletnek a jellegétől függ, amely az eszköz vagy kötelezettség kezdeti megjelenítéséhez vezet:






  a) | egy üzleti kombináció során a gazdálkodó egység bármely halasztott adókötelezettséget vagy -követelést megjelenít, és ez hatással van a goodwill vagy az előnyös vételből eredő nyereség megjelenített összegére (lásd a 19. bekezdést); |
| --- | --- | --- |

22.

a)

egy üzleti kombináció során a gazdálkodó egység bármely halasztott adókötelezettséget vagy -követelést megjelenít, és ez hatással van a goodwill vagy az előnyös vételből eredő nyereség megjelenített összegére (lásd a 19. bekezdést);

| b) | ha az ügylet érinti a számviteli eredményt vagy az adóköteles nyereséget, vagy egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket keletkeztet, akkor a gazdálkodó egység bármely halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenít és a keletkező halasztott adóráfordítást vagy bevételt az eredményben számolja el (lásd az 59. bekezdést); |
| --- | --- |

b)

ha az ügylet érinti a számviteli eredményt vagy az adóköteles nyereséget, vagy egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket keletkeztet, akkor a gazdálkodó egység bármely halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenít és a keletkező halasztott adóráfordítást vagy bevételt az eredményben számolja el (lásd az 59. bekezdést);

| c) | ha az ügylet nem üzleti kombináció és nem érinti sem a számviteli eredményt, sem pedig az adóköteles nyereséget, továbbá nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket, akkor a gazdálkodó egység – a 15. és 24. bekezdésben előírt kivételek hiányában – a keletkező halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenítené, és ugyanezzel az összeggel az eszköz vagy a kötelezettség könyv szerinti értékét helyesbítené. Az ilyen jellegű helyesbítések kevésbé átláthatóvá tennék a pénzügyi kimutatásokat. Ennek következtében ez a standard nem teszi lehetővé egy gazdálkodó egység számára, hogy a kezdeti megjelenítéskor vagy azt követően a keletkező halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenítse (lásd a lentebbi példát). Továbbá a gazdálkodó egység nem jeleníti meg a meg nem jelenített halasztott adókötelezettség vagy adókövetelés későbbi változásait, ahogy az eszközt értékcsökkenti. |
| --- | --- |

c)

ha az ügylet nem üzleti kombináció és nem érinti sem a számviteli eredményt, sem pedig az adóköteles nyereséget, továbbá nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket, akkor a gazdálkodó egység – a 15. és 24. bekezdésben előírt kivételek hiányában – a keletkező halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenítené, és ugyanezzel az összeggel az eszköz vagy a kötelezettség könyv szerinti értékét helyesbítené. Az ilyen jellegű helyesbítések kevésbé átláthatóvá tennék a pénzügyi kimutatásokat. Ennek következtében ez a standard nem teszi lehetővé egy gazdálkodó egység számára, hogy a kezdeti megjelenítéskor vagy azt követően a keletkező halasztott adókötelezettséget vagy adókövetelést megjelenítse (lásd a lentebbi példát). Továbbá a gazdálkodó egység nem jeleníti meg a meg nem jelenített halasztott adókötelezettség vagy adókövetelés későbbi változásait, ahogy az eszközt értékcsökkenti.

...

| 22A. | Előfordulhat, hogy egy üzleti kombinációnak nem minősülő ügylet egy eszköz és egy kötelezettség kezdeti megjelenítéséhez vezet, és az ügylet időpontjában nem érinti sem a számviteli eredményt, sem az adóköteles nyereséget. Például a lízing kezdőnapján a lízingbevevő jellemzően megjelenít egy lízingkötelezettséget, valamint az annak megfelelő összeget a kapcsolódó használatijog-eszköz bekerülési értékének részeként. Egy ilyen ügylet során az alkalmazandó adótörvényektől függően egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözetek keletkezhetnek az eszköz és kötelezettség kezdeti megjelenítésekor. A 15. és 24. bekezdésben előírt kivételek nem alkalmazandók az ilyen átmeneti különbözetekre, és a gazdálkodó egység bármely keletkező halasztott adókötelezettséget és adókövetelést megjelenít.
  ... |
| --- | --- |

22A.

...

Levonható átmeneti különbözetek

| 24. | Minden levonható átmeneti különbözetre halasztott adókövetelést kell megjeleníteni – olyan mértékben, amennyiben valószínű, hogy olyan adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben a levonható átmeneti különbözet felhasználható –, kivéve akkor, ha a halasztott adókövetelés egy eszköz vagy kötelezettség kezdeti megjelenítéséből ered egy olyan ügyletben, amely:







  a) | nem üzleti kombináció; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

nem üzleti kombináció;

| b) | az ügylet időpontjában nem érinti sem a számviteli eredményt, sem az adóköteles nyereséget (negatív adóalapot); és |
| --- | --- |

b)

az ügylet időpontjában nem érinti sem a számviteli eredményt, sem az adóköteles nyereséget (negatív adóalapot); és

| c) | az ügylet időpontjában nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket. |
| --- | --- |

c)

az ügylet időpontjában nem keletkeztet egyenlő összegű adóköteles és levonható átmeneti különbözeteket.

...

Hatálybalépés napja

...

| 98J. | A 2021 májusában kibocsátott, Egyetlen ügyletből keletkező eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó módosította a 15., 22. és 24. bekezdést, valamint a standardot kiegészítette a 22A. bekezdéssel. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 98K–98L. bekezdéssel összhangban a 2023. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie. |
| --- | --- |

98J.

| 98K. | A gazdálkodó egységnek az Egyetlen ügyletből keletkező eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adót a legkorábbi bemutatott összehasonlító időszak kezdetekor vagy azt követően bekövetkező ügyletekre kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

98K.

| 98L. | Az Egyetlen ügyletből keletkező eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adót alkalmazó gazdálkodó egység a legkorábbi bemutatott összehasonlító időszak kezdetekor köteles továbbá:






  a) | halasztott adókövetelést – olyan mértékben, amennyiben valószínű, hogy olyan adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben a levonható átmeneti különbözet felhasználható – és halasztott adókötelezettséget megjeleníteni minden olyan levonható és adóköteles átmeneti különbözetre, amely a következőkhöz kapcsolódik:






  i. | használatijog-eszközök és lízingkötelezettségek; és |
| --- | --- | --- | --- |

98L.

a)

halasztott adókövetelést – olyan mértékben, amennyiben valószínű, hogy olyan adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben a levonható átmeneti különbözet felhasználható – és halasztott adókötelezettséget megjeleníteni minden olyan levonható és adóköteles átmeneti különbözetre, amely a következőkhöz kapcsolódik:

i.

használatijog-eszközök és lízingkötelezettségek; és

| ii. | leszerelési, helyreállítási és hasonló kötelezettségek, valamint a kapcsolódó eszköz bekerülési értékének részeként megjelenített megfelelő összegek; és |
| --- | --- |

ii.

leszerelési, helyreállítási és hasonló kötelezettségek, valamint a kapcsolódó eszköz bekerülési értékének részeként megjelenített megfelelő összegek; és

| b) | a módosítások első alkalmazásának halmozott hatását a felhalmozott eredmény (vagy adott esetben a saját tőke egyéb komponensei) nyitó egyenlegének kiigazításaként megjeleníteni ebben az időpontban. |
| --- | --- |

b)

a módosítások első alkalmazásának halmozott hatását a felhalmozott eredmény (vagy adott esetben a saját tőke egyéb komponensei) nyitó egyenlegének kiigazításaként megjeleníteni ebben az időpontban.

Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standard módosításai

A standard kiegészül a 39AH. bekezdéssel. A B. függelékben a B1. bekezdés módosul, és a standard kiegészül a B14. bekezdéssel, valamint annak címével.

Hatálybalépés napja

...

| 39AH. | A 2021 májusában kibocsátott, Egyetlen ügyletből keletkező eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó módosította a B1. bekezdést, és a standardot kiegészítette a B14. bekezdéssel. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2023. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie. |
| --- | --- |

39AH.

...

---

B. függelék

Kivételek más IFRS-ek visszamenőleges alkalmazása alól

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

| B1. | A gazdálkodó egységnek a következő kivételeket kell alkalmaznia:
  ...






  g) | állami kölcsönök (B10–B12. bekezdés); |
| --- | --- | --- |

B1.

...

g)

állami kölcsönök (B10–B12. bekezdés);

| h) | biztosítási szerződések (B13. bekezdés); és |
| --- | --- |

h)

biztosítási szerződések (B13. bekezdés); és

| i) | lízingekhez, valamint leszereléshez, helyreállításhoz és hasonló kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó (B14. bekezdés). |
| --- | --- |

i)

lízingekhez, valamint leszereléshez, helyreállításhoz és hasonló kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó (B14. bekezdés).

...

Lízingekhez, valamint leszereléshez, helyreállításhoz és hasonló kötelezettségekhez kapcsolódó halasztott adó

| B14. | Az IAS 12 Nyereségadók standard 15. és 24. bekezdése bizonyos körülmények között mentesíti a gazdálkodó egységet a halasztott adókövetelés vagy -kötelezettség megjelenítése alól. E mentesítés ellenére az IFRS-ekre való áttérés időpontjában az első alkalmazónak halasztott adókövetelést – olyan mértékben, amennyiben valószínű, hogy olyan adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben a levonható átmeneti különbözet felhasználható – és halasztott adókötelezettséget kell megjelenítenie minden olyan levonható és adóköteles átmeneti különbözetre, amely a következőkhöz kapcsolódik:






  a) | használatijog-eszközök és lízingkötelezettségek; és |
| --- | --- | --- |

B14.

a)

használatijog-eszközök és lízingkötelezettségek; és

| b) | leszerelési, helyreállítási és hasonló kötelezettségek, valamint a kapcsolódó eszköz bekerülési értékének részeként megjelenített megfelelő összegek. |
| --- | --- |

b)

leszerelési, helyreállítási és hasonló kötelezettségek, valamint a kapcsolódó eszköz bekerülési értékének részeként megjelenített megfelelő összegek.

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/83

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1393 RENDELETE

(2022. augusztus 11.)

az 1881/2006/EK rendeletnek a kendermagban és az abból származó termékekben előforduló delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) felső határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok, köztük a delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) felső határértékeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok, köztük a delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) felső határértékeit.

| (2) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó testülete 2015-ben tudományos véleményt (3) fogadott el a tetrahidrokannabinol (THC) tejben és más állati eredetű élelmiszerekben való előfordulásával kapcsolatos, az emberi egészségre jelentett kockázatokról. A THC, pontosabban a Δ9-THC a Cannabis sativa kendernövény legmeghatározóbb összetevője. A Hatóság egy 1 μg Δ9-THC/testtömegkilogramm értékű akut referenciadózist (ARfD) határozott meg. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó testülete 2015-ben tudományos véleményt (3) fogadott el a tetrahidrokannabinol (THC) tejben és más állati eredetű élelmiszerekben való előfordulásával kapcsolatos, az emberi egészségre jelentett kockázatokról. A THC, pontosabban a Δ9-THC a Cannabis sativa kendernövény legmeghatározóbb összetevője. A Hatóság egy 1 μg Δ9-THC/testtömegkilogramm értékű akut referenciadózist (ARfD) határozott meg.

| (3) | Annak érdekében, hogy több adat álljon rendelkezésre a Δ9-THC és más releváns, nem pszichoaktív prekurzorok kenderből származó élelmiszerekben és kendertartalmú vagy kenderből származó összetevőket tartalmazó élelmiszerekben való jelenlétéről, a Bizottság elfogadta az (EU) 2016/2115 bizottsági ajánlást (4). |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy több adat álljon rendelkezésre a Δ9-THC és más releváns, nem pszichoaktív prekurzorok kenderből származó élelmiszerekben és kendertartalmú vagy kenderből származó összetevőket tartalmazó élelmiszerekben való jelenlétéről, a Bizottság elfogadta az (EU) 2016/2115 bizottsági ajánlást (4).

| (4) | 2020. január 7-én a Hatóság – az (EU) 2016/2115 ajánlás szerint generált előfordulási adatok figyelembevételével – tudományos jelentést (5) tett közzé, amelyben értékelte a Δ9-THC-nek való akut humán expozíciót. Az akut expozícióra vonatkozó némely becslés meghaladta az 1 μg/ttkg-os akut referenciadózist. Ugyan az expozíciós becslések várhatóan túlbecsülik a Δ9-THC-nek való akut uniós kitettséget, a Δ9-THC-nek való jelenlegi kitettség kérdéses lehet egészségügyi szempontból. |
| --- | --- |

(4)

2020. január 7-én a Hatóság – az (EU) 2016/2115 ajánlás szerint generált előfordulási adatok figyelembevételével – tudományos jelentést (5) tett közzé, amelyben értékelte a Δ9-THC-nek való akut humán expozíciót. Az akut expozícióra vonatkozó némely becslés meghaladta az 1 μg/ttkg-os akut referenciadózist. Ugyan az expozíciós becslések várhatóan túlbecsülik a Δ9-THC-nek való akut uniós kitettséget, a Δ9-THC-nek való jelenlegi kitettség kérdéses lehet egészségügyi szempontból.

| (5) | Ezért az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében felső határértékeket kell megállapítani a kendermagra és a kendermagból származó termékekre. Mivel a delta-9-tetrahidrokannabinolsav (Δ9-THCA) feldolgozás útján Δ9-THC-vé alakulhat, a felső határértékeket a Δ9-THC ekvivalensben kell meghatározni, amely a Δ9-THC és a Δ9-THCA összege. |
| --- | --- |

(5)

Ezért az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében felső határértékeket kell megállapítani a kendermagra és a kendermagból származó termékekre. Mivel a delta-9-tetrahidrokannabinolsav (Δ9-THCA) feldolgozás útján Δ9-THC-vé alakulhat, a felső határértékeket a Δ9-THC ekvivalensben kell meghatározni, amely a Δ9-THC és a Δ9-THCA összege.

| (6) | Az 1881/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1881/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők felkészülhessenek az e rendelettel bevezetett új szabályokra, észszerű időt kell biztosítani a felső határértékek alkalmazásáig. Helyénvaló továbbá átmeneti időszakot biztosítani az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők felkészülhessenek az e rendelettel bevezetett új szabályokra, észszerű időt kell biztosítani a felső határértékek alkalmazásáig. Helyénvaló továbbá átmeneti időszakot biztosítani az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozóan is.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1881/2006/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A mellékletben felsorolt, 2023. január 1-je előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerek minőségmegőrzési vagy fogyaszthatósági idejükig forgalomban maradhatnak.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

2

(3)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) Journal 2015; 13(6):4141.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/2115 ajánlása (2016. december 1.) a delta-9-tetrahidrokannabinol, prekurzorai és más kannabinoidok élelmiszerben való előfordulásának nyomon követéséről (HL L 327., 2016.12.2., 103. o.).

4

(5)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), Arcella D, Cascio C és Mackay K, 2020. Acute human exposure assessment to tetrahydrocannabinol (Δ9-THC) (A tetrahidrokannabinollal (Δ9-THC) kapcsolatos akut humán expozíció értékelése). EFSA Journal 2020;18(1):5953, 41 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5953.

5

9

9

---

MELLÉKLET

Az 1881/2006/EK rendelet mellékletének 8. szakasza a következő 8.6. bejegyzéssel egészül ki:

| Élelmiszerek (1) | Felső határérték (mg/kg) |
| --- | --- |
| „8.6. | Delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) ekvivalensek
   (*1) | |
| 8.6.1. | Kendermag | 3,0 |
| 8.6.2. | Őrölt kendermag, (részben) zsírtalanított kendermag és egyéb, kendermagból származó/készített termékek  (*2) a 8.6.3. pontban említett termékek kivételével. | 3,0 |
| 8.6.3. | Kendermagolaj | 7,5 |

Élelmiszerek (1)

Felső határérték (mg/kg)

„8.6.

Delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) ekvivalensek
   (*1)

8.6.1.

Kendermag

3,0

8.6.2.

Őrölt kendermag, (részben) zsírtalanított kendermag és egyéb, kendermagból származó/készített termékek  (*2) a 8.6.3. pontban említett termékek kivételével.

3,0

8.6.3.

Kendermagolaj

7,5

---

(*1)  a felső határérték a delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) és a delta-9-tetrahidrokannabinolsav (Δ9-THCA), Δ9-THC-ben kifejezett összegére vonatkozik. A Δ9-THCA szintjére egy 0,877-es faktor alkalmazandó, és a felső határérték a Δ9-THC + 0,877 x Δ9-THCA összegére vonatkozik (a Δ9-THC és a Δ9-THCA külön meghatározása és mennyiségi meghatározása esetén).

*1

9

9

9

9

9

9

9

9

(*2)  a kendermagból származó/készített termékek olyan termékek, melyek kizárólag kendermagból származnak/amelyeket kizárólag kendermagból állítottak elő.”

*2

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/86

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1394 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó, a Koreai Köztársaságban és Tajvanon feladott, akár a Koreai Köztársaságból vagy Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban levő intézkedések

Hatályban levő intézkedések

| (1) | A jelenleg hatályban lévő intézkedések a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám, amelyet az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző felülvizsgálat) követően a 2016/1077/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) vetett ki. Az intézkedéseket a behozott áruk értékének 16,3 %-a és 16,8 %-a közötti összegű vámok képezik. |
| --- | --- |

(1)

A jelenleg hatályban lévő intézkedések a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám, amelyet az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző felülvizsgálat) követően a 2016/1077/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) vetett ki. Az intézkedéseket a behozott áruk értékének 16,3 %-a és 16,8 %-a közötti összegű vámok képezik.

2

3

| (2) | Az intézkedéseket a 42/2007/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedéseket a 42/2007/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék behozatalára.

4

| (3) | Az intézkedéseket a 311/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) kiterjesztette a Tajvanon feladott, akár Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedéseket a 311/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) kiterjesztette a Tajvanon feladott, akár Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék behozatalára.

5

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett.

6

| (5) | A felülvizsgálati kérelmet 2021. március 30-án nyújtotta be az Euroalliages (a továbbiakban: a kérelmező), amely mindhárom uniós gyártót, ennélfogva pedig az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a szilícium teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálati kérelmet 2021. március 30-án nyújtotta be az Euroalliages (a továbbiakban: a kérelmező), amely mindhárom uniós gyártót, ennélfogva pedig az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a szilícium teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. július 2-án a Bizottság a Kínából (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó szilícium Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7). |
| --- | --- |

(6)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. július 2-án a Bizottság a Kínából (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó szilícium Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. július 1-től 2021. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. július 1-től 2021. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett a Bizottság tájékoztatta az uniós gazdasági ágazat 100 %-át képviselő három uniós gyártót, az ismert kínai gyártókat és az érintett ország hatóságait, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett a Bizottság tájékoztatta az uniós gazdasági ágazat 100 %-át képviselő három uniós gyártót, az ismert kínai gyártókat és az érintett ország hatóságait, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.6.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (10) | Az EUSMET-től észrevételek érkeztek a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(10)

Az EUSMET-től észrevételek érkeztek a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatban.

| (11) | Az EUSMET azt állította, hogy a nyilvános felülvizsgálati kérelem állapota nem felel meg az alaprendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(11)

Az EUSMET azt állította, hogy a nyilvános felülvizsgálati kérelem állapota nem felel meg az alaprendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményeknek.

| (12) | Ezt az érvet a Bizottság elutasította. Az EUSMET vonatkozó észrevételeit követően a kérelmező további információkat nyújtott be a kérelemben ismertetett tények jobb megértése érdekében. Ezek a kiegészítő információk bekerültek az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktába, így az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően az EUSMET észszerűen megismerhette a bizalmas információkat. |
| --- | --- |

(12)

Ezt az érvet a Bizottság elutasította. Az EUSMET vonatkozó észrevételeit követően a kérelmező további információkat nyújtott be a kérelemben ismertetett tények jobb megértése érdekében. Ezek a kiegészítő információk bekerültek az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktába, így az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően az EUSMET észszerűen megismerhette a bizalmas információkat.

| (13) | A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelem betekinthető változatában szereplő információk kellően részletesek ahhoz, hogy az érdekelt felek az eljárás során gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelem betekinthető változatában szereplő információk kellően részletesek ahhoz, hogy az érdekelt felek az eljárás során gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

| (14) | Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt kérte, hogy a Bizottság a tájékoztatási szakaszban közölje a rendes érték kiszámításához felhasznált termelési tényezők mennyiségére vonatkozó információkat, továbbá tegye elérhetővé a felülvizsgálati kérelemben említett AlloyConsult-jelentést is. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt kérte, hogy a Bizottság a tájékoztatási szakaszban közölje a rendes érték kiszámításához felhasznált termelési tényezők mennyiségére vonatkozó információkat, továbbá tegye elérhetővé a felülvizsgálati kérelemben említett AlloyConsult-jelentést is.

| (15) | Az EUSMET a tájékoztatást követő észrevételeiben megismételte ezt a két kérést. A (178)–(181) és a (191) preambulumbekezdésben megállapított módon a Bizottság mindkét kérést elutasította. |
| --- | --- |

(15)

Az EUSMET a tájékoztatást követő észrevételeiben megismételte ezt a két kérést. A (178)–(181) és a (191) preambulumbekezdésben megállapított módon a Bizottság mindkét kérést elutasította.

1.6.1.   Az ügyre vonatkozó érdemi észrevételek

Az ügyre vonatkozó érdemi észrevételek

| (16) | Az EUSMET azt állította, hogy a felülvizsgálati kérelem nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, továbbá téves állításokat tartalmaz a dömpinggel, a dömping folytatódásával, a kárral és a kár folytatódásával kapcsolatban. Az EUSMET a következő érvekkel támasztotta alá az állításait. |
| --- | --- |

(16)

Az EUSMET azt állította, hogy a felülvizsgálati kérelem nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, továbbá téves állításokat tartalmaz a dömpinggel, a dömping folytatódásával, a kárral és a kár folytatódásával kapcsolatban. Az EUSMET a következő érvekkel támasztotta alá az állításait.

| (17) | Először is azt állította, hogy hat hónap telt el az adatok benyújtására szolgáló időszak vége és a felülvizsgálati kérelem benyújtása között. |
| --- | --- |

(17)

Először is azt állította, hogy hat hónap telt el az adatok benyújtására szolgáló időszak vége és a felülvizsgálati kérelem benyújtása között.

| (18) | Ezzel az érvvel kapcsolatban a Bizottság rámutatott arra, hogy figyelembe véve a különböző forrásokból származó adatok beszerzéséhez, valamint a kérelemben való összeállításukhoz szükséges időt, a kérelem benyújtásáig eredendően számolni kell időbeli eltéréssel, amelynek hossza jellemzően több hónap. A jelen ügyben a hat hónapos eltérés elfogadása megfelel a Bizottság által a panaszosok részére nyújtott iránymutatásnak. |
| --- | --- |

(18)

Ezzel az érvvel kapcsolatban a Bizottság rámutatott arra, hogy figyelembe véve a különböző forrásokból származó adatok beszerzéséhez, valamint a kérelemben való összeállításukhoz szükséges időt, a kérelem benyújtásáig eredendően számolni kell időbeli eltéréssel, amelynek hossza jellemzően több hónap. A jelen ügyben a hat hónapos eltérés elfogadása megfelel a Bizottság által a panaszosok részére nyújtott iránymutatásnak.

| (19) | Másodszor: az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező a dömping- és kárkülönbözet kiszámítása során nem vette figyelembe az aktív feldolgozás keretében Kínából érkező behozatalt. |
| --- | --- |

(19)

Másodszor: az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező a dömping- és kárkülönbözet kiszámítása során nem vette figyelembe az aktív feldolgozás keretében Kínából érkező behozatalt.

| (20) | Az eljárás megindítása előtt a Bizottság elemezte mind az aktív feldolgozással járó, mind az anélküli behozatalt, és mindkét esetben elvégezte a rendes érték és az exportárak összehasonlításához szükséges kiigazításokat. A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező által alkalmazott módszer, valamint az aktív feldolgozásra is kiterjedő módszer egyaránt jelentős dömping megállapítását eredményezi. A kérelmező által választott módszer tehát nem teheti jogellenessé e hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Következésképpen ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(20)

Az eljárás megindítása előtt a Bizottság elemezte mind az aktív feldolgozással járó, mind az anélküli behozatalt, és mindkét esetben elvégezte a rendes érték és az exportárak összehasonlításához szükséges kiigazításokat. A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező által alkalmazott módszer, valamint az aktív feldolgozásra is kiterjedő módszer egyaránt jelentős dömping megállapítását eredményezi. A kérelmező által választott módszer tehát nem teheti jogellenessé e hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Következésképpen ezt az érvet el kell utasítani.

| (21) | Harmadszor: az EUSMET azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása és a reprezentatív ország kiválasztása nem összeegyeztethető a WTO szabályaival, mivel az országos torzulások összeegyeztethetetlenek a dömping fogalmával, amely az egyes vállalatokra vonatkozik. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy a belföldi inputköltségek torzulása nem olyan tényező, amely alapján a rendes érték a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. cikke szerinti lenne megállapítható. Azon kötelezettség révén továbbá, hogy csak olyan, torzulástól mentes inputköltségek alkalmazhatók, amelyek a torzulásokkal nem érintett „forrásokból” származó költségeket (árakat) tükrözik, a 2. cikk (6a) bekezdése kizárja, hogy az exportőr vagy gyártó előállítási költségét a saját nyilvántartásai alapján számítsák ki, még akkor is, ha azok megfelelnek a GAAP-nak, és a nyilvántartott inputköltségeket tükrözik. Végül az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot a szilíciumfém-ágazatban fennálló torzulásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

Harmadszor: az EUSMET azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása és a reprezentatív ország kiválasztása nem összeegyeztethető a WTO szabályaival, mivel az országos torzulások összeegyeztethetetlenek a dömping fogalmával, amely az egyes vállalatokra vonatkozik. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy a belföldi inputköltségek torzulása nem olyan tényező, amely alapján a rendes érték a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. cikke szerinti lenne megállapítható. Azon kötelezettség révén továbbá, hogy csak olyan, torzulástól mentes inputköltségek alkalmazhatók, amelyek a torzulásokkal nem érintett „forrásokból” származó költségeket (árakat) tükrözik, a 2. cikk (6a) bekezdése kizárja, hogy az exportőr vagy gyártó előállítási költségét a saját nyilvántartásai alapján számítsák ki, még akkor is, ha azok megfelelnek a GAAP-nak, és a nyilvántartott inputköltségeket tükrözik. Végül az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot a szilíciumfém-ágazatban fennálló torzulásokra vonatkozóan.

| (22) | Az EUSMET által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozóan felvonultatott érvek nem fogadhatók el. Azon érv kapcsán, hogy a torzulások fennállását nem országos szinten, hanem az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan egyedileg kell értékelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes érték minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezhető. Ebben az összefüggésben, valamint az EUSMET azon érvére válaszul, hogy kizárólag olyan torzulástól mentes inputköltségek alkalmazhatók, amelyek a torzulások által nem érintett reprezentatív országból származó költségeket (árakat) tükrözik, a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten lehetővé teszi a belföldi költségek alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy nem torzultak. A Bizottság ezt a vizsgálat során megvizsgálta. Mivel azonban egyik exportáló gyártó sem működött együtt, a rendelkezésre álló bizonyítékokat figyelembe véve a szilícium előállítási és értékesítési költségeinek torzulástól mentes volta nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(22)

Az EUSMET által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozóan felvonultatott érvek nem fogadhatók el. Azon érv kapcsán, hogy a torzulások fennállását nem országos szinten, hanem az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan egyedileg kell értékelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes érték minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezhető. Ebben az összefüggésben, valamint az EUSMET azon érvére válaszul, hogy kizárólag olyan torzulástól mentes inputköltségek alkalmazhatók, amelyek a torzulások által nem érintett reprezentatív országból származó költségeket (árakat) tükrözik, a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten lehetővé teszi a belföldi költségek alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy nem torzultak. A Bizottság ezt a vizsgálat során megvizsgálta. Mivel azonban egyik exportáló gyártó sem működött együtt, a rendelkezésre álló bizonyítékokat figyelembe véve a szilícium előállítási és értékesítési költségeinek torzulástól mentes volta nem állapítható meg.

| (23) | Ami az EUSMET azon érvét illeti, hogy a torzulások fogalma nem szerepel azon tényezők között, amelyek lehetővé teszik a rendes értéknek a WTO dömpingellenes megállapodása 2.2. cikke szerinti megállapítását, a Bizottság rámutat, hogy a belföldi jognak nem szükséges az érintett megállapodásokkal pontosan megegyező feltételeket alkalmaznia ahhoz, hogy megfeleljen e megállapodásoknak. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése teljes mértékben megfelel a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályainak, beleértve a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére vonatkozóan biztosított lehetőségeket is. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a WTO jogszabályai (a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által kifejtett értelmezésükben) lehetővé teszik, hogy a Bizottság a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett harmadik ország adatait használja fel. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. |
| --- | --- |

(23)

Ami az EUSMET azon érvét illeti, hogy a torzulások fogalma nem szerepel azon tényezők között, amelyek lehetővé teszik a rendes értéknek a WTO dömpingellenes megállapodása 2.2. cikke szerinti megállapítását, a Bizottság rámutat, hogy a belföldi jognak nem szükséges az érintett megállapodásokkal pontosan megegyező feltételeket alkalmaznia ahhoz, hogy megfeleljen e megállapodásoknak. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése teljes mértékben megfelel a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályainak, beleértve a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére vonatkozóan biztosított lehetőségeket is. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a WTO jogszabályai (a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által kifejtett értelmezésükben) lehetővé teszik, hogy a Bizottság a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett harmadik ország adatait használja fel. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is.

| (24) | Ami az annak bizonyítékaival kapcsolatos érvet illeti, hogy a szilíciumfém-ágazatban torzulások állnak fenn, a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező a kínai gazdaság torzulásairól szóló bizottsági jelentés (8), valamint az Euroalliages megbízásából 2018-ban készült specifikusabb, független tanulmány alapján elegendő bizonyítékot szolgáltatott a szilíciumfém-ágazatban tapasztalható torzulásokra vonatkozóan. Bár a kérelmező a kérelem szövegében kifejezetten utalt a nyersanyagokkal és a villamos energiával kapcsolatos torzulásokra, mellékletként a részletesebb jelentéseket is benyújtotta. Ezek a jelentések bőséges bizonyítékot tartalmaznak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások valamennyi vonatkozásáról. |
| --- | --- |

(24)

Ami az annak bizonyítékaival kapcsolatos érvet illeti, hogy a szilíciumfém-ágazatban torzulások állnak fenn, a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező a kínai gazdaság torzulásairól szóló bizottsági jelentés (8), valamint az Euroalliages megbízásából 2018-ban készült specifikusabb, független tanulmány alapján elegendő bizonyítékot szolgáltatott a szilíciumfém-ágazatban tapasztalható torzulásokra vonatkozóan. Bár a kérelmező a kérelem szövegében kifejezetten utalt a nyersanyagokkal és a villamos energiával kapcsolatos torzulásokra, mellékletként a részletesebb jelentéseket is benyújtotta. Ezek a jelentések bőséges bizonyítékot tartalmaznak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások valamennyi vonatkozásáról.

8

| (25) | Negyedszer: az EUSMET azt állította, hogy a számított dömpingkülönbözet mértéke túlzottan magas, mivel a kérelmező önkényesen választotta meg a számtanilag képzett rendes érték meghatározásához figyelembe vett időszakokat. |
| --- | --- |

(25)

Negyedszer: az EUSMET azt állította, hogy a számított dömpingkülönbözet mértéke túlzottan magas, mivel a kérelmező önkényesen választotta meg a számtanilag képzett rendes érték meghatározásához figyelembe vett időszakokat.

| (26) | A kérelmező által javasolt módszertan észszerű, mivel a kérelmező rendelkezésére álló adatokon alapult, és lefedte a dömpingszámításhoz figyelembe vett (2019. októbertől 2020. júniusig tartó) időszakot. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(26)

A kérelmező által javasolt módszertan észszerű, mivel a kérelmező rendelkezésére álló adatokon alapult, és lefedte a dömpingszámításhoz figyelembe vett (2019. októbertől 2020. júniusig tartó) időszakot. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást.

| (27) | Ötödször: a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban az EUSMET megjegyezte, hogy a kérelmező által benyújtott bizonyítékok kizárólag az Indiába, Dél-Koreába és Japánba irányuló kínai export árainak elemzésén alapulnak, amelyek mindenesetre pontatlanok. |
| --- | --- |

(27)

Ötödször: a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban az EUSMET megjegyezte, hogy a kérelmező által benyújtott bizonyítékok kizárólag az Indiába, Dél-Koreába és Japánba irányuló kínai export árainak elemzésén alapulnak, amelyek mindenesetre pontatlanok.

| (28) | A Bizottság megállapította, hogy a kérelmező nemcsak a más országokba irányuló kínai export árait vette figyelembe, hanem a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem VI. fejezetében szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó részletesebb elemzést is. Ez a fejezet a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásokkal, valamint az EU-ba és harmadik országokba irányuló kínai export volumenével foglalkozik, ami a dömping folytatódásának valószínűsége szempontjából is releváns. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelmező által benyújtott adatok elégségesek voltak ahhoz, hogy az eljárás megindítására vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében rögzített jogi előírás a dömping valószínű folytatódása tekintetében teljesüljön. A kérelmező a rendes érték és a harmadik országokba irányuló export árai közötti észszerű összehasonlítást is benyújtott. Az EUSMET által javasolt kiigazítások nem eredményeztek volna eltérő következtetést, mivel a kínai exportárak változatlanul jelentősen alacsonyabbak lettek volna a rendes értéknél. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság megállapította, hogy a kérelmező nemcsak a más országokba irányuló kínai export árait vette figyelembe, hanem a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem VI. fejezetében szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó részletesebb elemzést is. Ez a fejezet a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásokkal, valamint az EU-ba és harmadik országokba irányuló kínai export volumenével foglalkozik, ami a dömping folytatódásának valószínűsége szempontjából is releváns. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelmező által benyújtott adatok elégségesek voltak ahhoz, hogy az eljárás megindítására vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében rögzített jogi előírás a dömping valószínű folytatódása tekintetében teljesüljön. A kérelmező a rendes érték és a harmadik országokba irányuló export árai közötti észszerű összehasonlítást is benyújtott. Az EUSMET által javasolt kiigazítások nem eredményeztek volna eltérő következtetést, mivel a kínai exportárak változatlanul jelentősen alacsonyabbak lettek volna a rendes értéknél. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (29) | Hatodszor: ami a kínai szilícium Unióba irányuló behozatalának volumenét illeti, az EUSMET azt állította, hogy 2017 és 2020 között ez gyorsabban csökkent, mint az uniós szilíciumfelhasználás. Más szóval a kínai exportőrök nem növelhették értékesítésüket vagy piaci részesedésüket az uniós gyártók rovására. |
| --- | --- |

(29)

Hatodszor: ami a kínai szilícium Unióba irányuló behozatalának volumenét illeti, az EUSMET azt állította, hogy 2017 és 2020 között ez gyorsabban csökkent, mint az uniós szilíciumfelhasználás. Más szóval a kínai exportőrök nem növelhették értékesítésüket vagy piaci részesedésüket az uniós gyártók rovására.

| (30) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelemben szereplő bizonyítékok a kérelmező számára észszerűen rendelkezésre álló elegendő bizonyítéknak minősülnek. A kérelemben benyújtott és a Bizottság által elemzett bizonyítékok szerint az érintett országban meglévő kihasználatlan kapacitás miatt a Kínából érkező behozatal intézkedések hiányában valószínűleg nagyobb volumenben jutna be az uniós piacra. Ez a minden valószínűség szerint továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező volumen valószínűleg az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetére potenciálisan kiható egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt kínai behozatal ne gyakorolna jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra – különösen egy előretekintő elemzés esetében nem, amely elsősorban az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén kialakuló helyzetet vizsgálja. Az EUSMET érvelését ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelemben szereplő bizonyítékok a kérelmező számára észszerűen rendelkezésre álló elegendő bizonyítéknak minősülnek. A kérelemben benyújtott és a Bizottság által elemzett bizonyítékok szerint az érintett országban meglévő kihasználatlan kapacitás miatt a Kínából érkező behozatal intézkedések hiányában valószínűleg nagyobb volumenben jutna be az uniós piacra. Ez a minden valószínűség szerint továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező volumen valószínűleg az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetére potenciálisan kiható egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt kínai behozatal ne gyakorolna jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra – különösen egy előretekintő elemzés esetében nem, amely elsősorban az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén kialakuló helyzetet vizsgálja. Az EUSMET érvelését ezért el kell utasítani.

| (31) | Hetedszer: az EUSMET azt állította, hogy az árhatások elemzése, valamint az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások a felülvizsgálati kérelmekben nem reprezentatívak, mivel nem veszik figyelembe az aktív feldolgozás keretében megvalósuló behozatal árait. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy az alákínálásra vonatkozó számítások tévesek, mivel i. az alumíniumipari minőségű szilícium kínai importárait hasonlítják az összes – a vegyipari minőséget is magában foglaló – szilíciumfém uniós értékesítésével, ii. a behozatal utáni költségeket nem adják hozzá a kínai import áraihoz, iii. a kínai behozatalt nem igazítják ki a kereskedelmi szinteknek megfelelően annak ellenére, hogy az EU-ba irányuló behozatalt kereskedőkön keresztül bonyolítják, míg az uniós értékesítést általában az uniós gyártók végzik a végfelhasználók részére. Végül az EUSMET azt állította, hogy az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások ugyanazon okok miatt tévesek, mint az áralákínálásra vonatkozó számítás esetében, ráadásul – jogalap nélkül – mesterségesen magas termelési költségeken is alapulnak, amelyek többek között 15 %-os nyereségcélhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(31)

Hetedszer: az EUSMET azt állította, hogy az árhatások elemzése, valamint az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások a felülvizsgálati kérelmekben nem reprezentatívak, mivel nem veszik figyelembe az aktív feldolgozás keretében megvalósuló behozatal árait. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy az alákínálásra vonatkozó számítások tévesek, mivel i. az alumíniumipari minőségű szilícium kínai importárait hasonlítják az összes – a vegyipari minőséget is magában foglaló – szilíciumfém uniós értékesítésével, ii. a behozatal utáni költségeket nem adják hozzá a kínai import áraihoz, iii. a kínai behozatalt nem igazítják ki a kereskedelmi szinteknek megfelelően annak ellenére, hogy az EU-ba irányuló behozatalt kereskedőkön keresztül bonyolítják, míg az uniós értékesítést általában az uniós gyártók végzik a végfelhasználók részére. Végül az EUSMET azt állította, hogy az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások ugyanazon okok miatt tévesek, mint az áralákínálásra vonatkozó számítás esetében, ráadásul – jogalap nélkül – mesterségesen magas termelési költségeken is alapulnak, amelyek többek között 15 %-os nyereségcélhoz kapcsolódnak.

i.

ii.

iii.

| (32) | A kérelmező által benyújtott elemzés az akkor a kérelmező rendelkezésére álló legjobb bizonyítékokon alapult, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az kellően reprezentatív és megbízható, és elegendő bizonyítékot tartalmaz, amely indokolja a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmező által benyújtott elemzés az akkor a kérelmező rendelkezésére álló legjobb bizonyítékokon alapult, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az kellően reprezentatív és megbízható, és elegendő bizonyítékot tartalmaz, amely indokolja a vizsgálat megindítását.

| (33) | Nyolcadszor: az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte negatív hatás a kínai behozatal miatt. Az EUSMET állítása szerint a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium eltérő, és míg az uniós gazdasági ágazat értékesítése többnyire a vegyipari minőségű szilíciumhoz kapcsolódik, Kínából a rendes eljárás keretében meglehetősen alacsony minőségű, a másodlagos alumíniumpiacra irányuló behozatal érkezik. Az EUSMET ezért arra kérte a Bizottságot, hogy végezzen szegmentált kárelemzést a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilíciumra vonatkozóan. Az EUSMET a tájékoztatást követő észrevételeiben megismételte a kérést, a Bizottság azonban az érvelést nem fogadhatja el. A Bizottság e tekintetben az alábbi 2.3. szakaszra hivatkozik, amely a termékek homogenitását elemzi. |
| --- | --- |

(33)

Nyolcadszor: az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte negatív hatás a kínai behozatal miatt. Az EUSMET állítása szerint a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium eltérő, és míg az uniós gazdasági ágazat értékesítése többnyire a vegyipari minőségű szilíciumhoz kapcsolódik, Kínából a rendes eljárás keretében meglehetősen alacsony minőségű, a másodlagos alumíniumpiacra irányuló behozatal érkezik. Az EUSMET ezért arra kérte a Bizottságot, hogy végezzen szegmentált kárelemzést a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilíciumra vonatkozóan. Az EUSMET a tájékoztatást követő észrevételeiben megismételte a kérést, a Bizottság azonban az érvelést nem fogadhatja el. A Bizottság e tekintetben az alábbi 2.3. szakaszra hivatkozik, amely a termékek homogenitását elemzi.

| (34) | Kilencedszer: az EUSMET azt állította, hogy az uniós felhasználás 2018 és 2020 között konjunkturális okokból és a Covid19-világjárvány kitörése miatt egyaránt csökkent. Az EUSMET ennek alapján azt állította, hogy a kínai behozatal nem befolyásolta az uniós felhasználás csökkenését. |
| --- | --- |

(34)

Kilencedszer: az EUSMET azt állította, hogy az uniós felhasználás 2018 és 2020 között konjunkturális okokból és a Covid19-világjárvány kitörése miatt egyaránt csökkent. Az EUSMET ennek alapján azt állította, hogy a kínai behozatal nem befolyásolta az uniós felhasználás csökkenését.

| (35) | Bár a Bizottság egyetértett az EUSMET által az uniós felhasználás alakulására vonatkozóan közölt elemzéssel, úgy ítélte meg, hogy a felhasználás más piacokhoz kapcsolódó csökkenése nem érvényteleníti a kérelemben szereplő állítást, amely a kár folytatódására és megismétlődésére egyaránt vonatkozott, és amely e hatályvesztési felülvizsgálat megindításához vezetett. Mindazonáltal még abban az esetben is, ha az uniós felhasználás a kínai behozataltól független okokból csökkent, a Bizottságnak hatályvesztési felülvizsgálat keretében vizsgálnia kell, hogy milyen következményekkel járna az intézkedések hatályvesztése az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében. |
| --- | --- |

(35)

Bár a Bizottság egyetértett az EUSMET által az uniós felhasználás alakulására vonatkozóan közölt elemzéssel, úgy ítélte meg, hogy a felhasználás más piacokhoz kapcsolódó csökkenése nem érvényteleníti a kérelemben szereplő állítást, amely a kár folytatódására és megismétlődésére egyaránt vonatkozott, és amely e hatályvesztési felülvizsgálat megindításához vezetett. Mindazonáltal még abban az esetben is, ha az uniós felhasználás a kínai behozataltól független okokból csökkent, a Bizottságnak hatályvesztési felülvizsgálat keretében vizsgálnia kell, hogy milyen következményekkel járna az intézkedések hatályvesztése az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében.

| (36) | Tizedszer: az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének és kapacitásának csökkenése nem a kínai behozatalnak tudható be, hanem az egyik uniós gyártó azon döntésének, hogy egyes üzemekben ideiglenesen leállítja a termelést. Hasonlóképpen az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése nem a kínai behozatalhoz kapcsolódik, amely 2017 és 2020 harmadik negyedéve között csökkent, hanem a kereslet csökkenéséhez és a harmadik országokból érkező behozatal növekedéséhez. Ezzel összefüggésben az EUSMET azt állította továbbá, hogy a kínai behozatal ellenére az uniós értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban stabilak maradtak, és 2020 első három negyedévében csökkentek, ami egybeesett a szilícium iránti kereslet globális visszaesésével. Más szóval a csökkenő kereslet mellett az uniós gyártók a kínai szilíciumbehozataltól függetlenül sem tudnának magasabb árakat elérni. Ugyanezen okokból a jövedelmezőség csökkenése sem tulajdonítható a kínai behozatalnak. |
| --- | --- |

(36)

Tizedszer: az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének és kapacitásának csökkenése nem a kínai behozatalnak tudható be, hanem az egyik uniós gyártó azon döntésének, hogy egyes üzemekben ideiglenesen leállítja a termelést. Hasonlóképpen az EUSMET azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése nem a kínai behozatalhoz kapcsolódik, amely 2017 és 2020 harmadik negyedéve között csökkent, hanem a kereslet csökkenéséhez és a harmadik országokból érkező behozatal növekedéséhez. Ezzel összefüggésben az EUSMET azt állította továbbá, hogy a kínai behozatal ellenére az uniós értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban stabilak maradtak, és 2020 első három negyedévében csökkentek, ami egybeesett a szilícium iránti kereslet globális visszaesésével. Más szóval a csökkenő kereslet mellett az uniós gyártók a kínai szilíciumbehozataltól függetlenül sem tudnának magasabb árakat elérni. Ugyanezen okokból a jövedelmezőség csökkenése sem tulajdonítható a kínai behozatalnak.

| (37) | Ez az érvelés nem fogadható el. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az intézkedések megléte gyakran az érintett országból érkező behozatal csökkenésével jár, valamint arra, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseknek sok esetben van pozitív hatásuk az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság hatályvesztési felülvizsgálat keretében az intézkedések hatályvesztése esetén kialakuló helyzetet elemzi. Ennélfogva az, hogy egyes kármutatók kedvezőtlen alakulásának nem feltétlenül a kínai behozatal a fő oka, nem akadályozhatja a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(37)

Ez az érvelés nem fogadható el. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az intézkedések megléte gyakran az érintett országból érkező behozatal csökkenésével jár, valamint arra, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseknek sok esetben van pozitív hatásuk az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság hatályvesztési felülvizsgálat keretében az intézkedések hatályvesztése esetén kialakuló helyzetet elemzi. Ennélfogva az, hogy egyes kármutatók kedvezőtlen alakulásának nem feltétlenül a kínai behozatal a fő oka, nem akadályozhatja a vizsgálat megindítását.

| (38) | Tizenegyedszer: az EUSMET felsorolt néhány, az uniós gazdasági ágazatot érintő, állítólagosan kulcsfontosságú tényezőt, amelyeket az EUSMET szerint a felülvizsgálat során figyelmen kívül hagytak vagy félreértelmeztek. E tényezők között említi az uniós gazdasági ágazat termelési stratégiáját és költségeit, a szilícium iránti kereslet alakulását, a harmadik országokból érkező behozatal növekedését és a brexit hatását. Az EUSMET arra kérte a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat során vegye figyelembe ezeket. |
| --- | --- |

(38)

Tizenegyedszer: az EUSMET felsorolt néhány, az uniós gazdasági ágazatot érintő, állítólagosan kulcsfontosságú tényezőt, amelyeket az EUSMET szerint a felülvizsgálat során figyelmen kívül hagytak vagy félreértelmeztek. E tényezők között említi az uniós gazdasági ágazat termelési stratégiáját és költségeit, a szilícium iránti kereslet alakulását, a harmadik országokból érkező behozatal növekedését és a brexit hatását. Az EUSMET arra kérte a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat során vegye figyelembe ezeket.

| (39) | A Bizottság úgy ítélte meg, e tényezők kérelmező általi értelmezése a kérelemben elégséges a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához. A Bizottság mindenesetre e tényezők mindegyikét figyelembe vette az e rendelet kárra és uniós érdekre vonatkozó szakaszában végzett elemzése keretében. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság úgy ítélte meg, e tényezők kérelmező általi értelmezése a kérelemben elégséges a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához. A Bizottság mindenesetre e tényezők mindegyikét figyelembe vette az e rendelet kárra és uniós érdekre vonatkozó szakaszában végzett elemzése keretében.

| (40) | Tizenkettedszer: az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező alábecsülte a szilíciumkereslettel kapcsolatos kilátásait, túlbecsülte a kínai termelést és kapacitást, és eltúlozta a kínai behozatal árhatásait. |
| --- | --- |

(40)

Tizenkettedszer: az EUSMET azt állította, hogy a kérelmező alábecsülte a szilíciumkereslettel kapcsolatos kilátásait, túlbecsülte a kínai termelést és kapacitást, és eltúlozta a kínai behozatal árhatásait.

| (41) | Az EUSMET azonban nem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezné a felülvizsgálati kérelemben szereplő becsléseket. Emiatt ezt az érvet a Bizottság nem fogadta el. |
| --- | --- |

(41)

Az EUSMET azonban nem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezné a felülvizsgálati kérelemben szereplő becsléseket. Emiatt ezt az érvet a Bizottság nem fogadta el.

| (42) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál a felülvizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(42)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál a felülvizsgálat megindításához.

| (43) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET – új érv vagy bizonyíték felvonultatása nélkül – megismételte azt az állítását, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással. A Bizottság ezért a fenti (22)–(24) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(43)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET – új érv vagy bizonyíték felvonultatása nélkül – megismételte azt az állítását, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással. A Bizottság ezért a fenti (22)–(24) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt elutasította ezt az állítást.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (44) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.7.1.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (45) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(45)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (46) | Nem jelentkezett független importőr. |
| --- | --- |

(46)

Nem jelentkezett független importőr.

1.7.2.   Mintavétel a kínai gyártók körében

Mintavétel a kínai gyártók körében

| (47) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes kínai gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(47)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes kínai gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (48) | Nem érkezett egyetlen válasz sem. |
| --- | --- |

(48)

Nem érkezett egyetlen válasz sem.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (49) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (50) | A Bizottság kérdőíveket küldött az uniós gazdasági ágazatnak. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatnak, a független importőröknek és a felhasználóknak szóló kérdőíveket elérhetővé tette a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (9). |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság kérdőíveket küldött az uniós gazdasági ágazatnak. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatnak, a független importőröknek és a felhasználóknak szóló kérdőíveket elérhetővé tette a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (9).

9

| (51) | A kérdőívet három uniós gyártó és három felhasználó küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(51)

A kérdőívet három uniós gyártó és három felhasználó küldte vissza kitöltve.

1.9.   Igazolás

Igazolás

| (52) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő együttműködő vállalatok telephelyén került sor: | Uniós gyártók






  — | RW Silicium GmbH, Pocking, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő együttműködő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

—

RW Silicium GmbH, Pocking, Németország

| — | FerroAtlántica S.L., Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

FerroAtlántica S.L., Madrid, Spanyolország

| — | FERROPEM, Chambéry, Franciaország |
| --- | --- |

—

FERROPEM, Chambéry, Franciaország

| | Felhasználók






  — | Wacker Chemie AG, München, Németország |
| --- | --- | --- |

Felhasználók

—

Wacker Chemie AG, München, Németország

| — | RAFFMETAL SPA, Casto, Olaszország |
| --- | --- |

—

RAFFMETAL SPA, Casto, Olaszország

| — | Evonik Industries AG, Essen, Németország |
| --- | --- |

—

Evonik Industries AG, Essen, Németország

1.10.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (53) | A Bizottság 2022. június 17-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság 2022. június 17-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (54) | A Bizottság indokolt esetben mérlegelte az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság indokolt esetben mérlegelte az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (55) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban és az előző hatályvesztési felülvizsgálatokban szereplő termékkel, nevezetesen a jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó szilíciummal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(55)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban és az előző hatályvesztési felülvizsgálatokban szereplő termékkel, nevezetesen a jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó szilíciummal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (56) | Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(56)

Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országban gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett országban gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (57) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(57)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékek homogenitását érintő állítások

A termékek homogenitását érintő állítások

| (58) | Az EUSMET azt állította, hogy a vegyipari és az alumíniumipari célra használt szilícium nem homogén termék, és hogy a szilícium két végfelhasználása nem helyettesíthető egymással. |
| --- | --- |

(58)

Az EUSMET azt állította, hogy a vegyipari és az alumíniumipari célra használt szilícium nem homogén termék, és hogy a szilícium két végfelhasználása nem helyettesíthető egymással.

| (59) | Először is az EUSMET kiemelte a szilícium eltérő összetételét, műszaki és kémiai jellemzőit, kijelentve, hogy a szilícium elemi szilíciumból és más, különböző koncentrációban és mértékben jelen lévő járulékos elemekből áll. Az EUSMET kifejtette továbbá, hogy minden egyes járulékos elem rendelkezik forrással a szilícium alapvető nyersanyagában vagy előállítási folyamatában, ezért a szilícium a különböző felhasznált nyersanyagoknak megfelelő, meghatározott kémiai összetétellel bír, amely az adott felhasználáshoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(59)

Először is az EUSMET kiemelte a szilícium eltérő összetételét, műszaki és kémiai jellemzőit, kijelentve, hogy a szilícium elemi szilíciumból és más, különböző koncentrációban és mértékben jelen lévő járulékos elemekből áll. Az EUSMET kifejtette továbbá, hogy minden egyes járulékos elem rendelkezik forrással a szilícium alapvető nyersanyagában vagy előállítási folyamatában, ezért a szilícium a különböző felhasznált nyersanyagoknak megfelelő, meghatározott kémiai összetétellel bír, amely az adott felhasználáshoz kapcsolódik.

| (60) | Az EUSMET azzal érvelt, hogy a vegyipari és az alumíniumágazatban egyaránt más és más tisztasági fokú szilíciumra van szükség. A vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium felhasználói nem használhatják ugyanazt az anyagot, és a beszállítóknál sem azonos anyagért versenyeznek egymással. Ezért rendkívül korlátozott a helyettesíthetőség, valamint versenyszempontból az átfedés a vegyipai minőségű szilícium és az alumíniumipari felhasználásra alkalmas szilícium között. |
| --- | --- |

(60)

Az EUSMET azzal érvelt, hogy a vegyipari és az alumíniumágazatban egyaránt más és más tisztasági fokú szilíciumra van szükség. A vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium felhasználói nem használhatják ugyanazt az anyagot, és a beszállítóknál sem azonos anyagért versenyeznek egymással. Ezért rendkívül korlátozott a helyettesíthetőség, valamint versenyszempontból az átfedés a vegyipai minőségű szilícium és az alumíniumipari felhasználásra alkalmas szilícium között.

| (61) | Az EUSMET hangsúlyozta, hogy a különböző termékekben felhasznált szilícium árát befolyásolja az igényelt szilícium kémiai összetétele. Konkrétabban a szilikonpolimerek előállításához használt szilícium általában a legmagasabb, míg a másodlagos, alumíniumipari minőségű szilícium a legalacsonyabb árú. Az EUSMET állítása szerint az árkülönbség oka az, hogy a magasabb tisztaságú szilícium előállításához különleges, szintén drágább, minőségi nyersanyagokra van szükség. |
| --- | --- |

(61)

Az EUSMET hangsúlyozta, hogy a különböző termékekben felhasznált szilícium árát befolyásolja az igényelt szilícium kémiai összetétele. Konkrétabban a szilikonpolimerek előállításához használt szilícium általában a legmagasabb, míg a másodlagos, alumíniumipari minőségű szilícium a legalacsonyabb árú. Az EUSMET állítása szerint az árkülönbség oka az, hogy a magasabb tisztaságú szilícium előállításához különleges, szintén drágább, minőségi nyersanyagokra van szükség.

| (62) | Az EUSMET rámutatott továbbá a különböző szilíciumtípusok forgalmazási csatornái közötti különbségekre. Mivel a vegyipari felhasználók a beszállítóik szigorú minősítési eljárása alapján szerzik be az egyedi igényeknek megfelelő szilíciumot, közvetlenül a szilíciumgyártóktól vásárolnak. Emellett a vegyipari felhasználók rövid, illetve hosszú távú szerződések alapján szerzik be a szilíciumot, és nem az azonnali piacon vásárolnak. Ezzel szemben az alumíniumipari felhasználók és általában a másodlagos alumíniumipari felhasználók kereskedőktől, forgalmazóktól vagy importőröktől vásárolnak szilíciumot. Továbbá az elsődleges alumíniumipar felhasználói szegmensének néhány nagy szilíciumfelhasználója kivételével az alumíniumhoz kapcsolódó értékesítések többsége azonnali értékesítés. |
| --- | --- |

(62)

Az EUSMET rámutatott továbbá a különböző szilíciumtípusok forgalmazási csatornái közötti különbségekre. Mivel a vegyipari felhasználók a beszállítóik szigorú minősítési eljárása alapján szerzik be az egyedi igényeknek megfelelő szilíciumot, közvetlenül a szilíciumgyártóktól vásárolnak. Emellett a vegyipari felhasználók rövid, illetve hosszú távú szerződések alapján szerzik be a szilíciumot, és nem az azonnali piacon vásárolnak. Ezzel szemben az alumíniumipari felhasználók és általában a másodlagos alumíniumipari felhasználók kereskedőktől, forgalmazóktól vagy importőröktől vásárolnak szilíciumot. Továbbá az elsődleges alumíniumipar felhasználói szegmensének néhány nagy szilíciumfelhasználója kivételével az alumíniumhoz kapcsolódó értékesítések többsége azonnali értékesítés.

| (63) | A Bizottság a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó eredeti vizsgálat és az azt követő valamennyi hatályvesztési felülvizsgálat óta a szilíciumot mindig is homogén terméknek tekintette. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése szerint a Bizottságnak minden felülvizsgálat során ugyanazt a módszert kell alkalmaznia, mint a vám kivetését eredményező vizsgálatban, feltéve, hogy a körülmények nem változtak. A jelen ügyben az EUSMET nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az érintett termék homogén jellegét érintő körülmények a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta megváltoztak volna. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó eredeti vizsgálat és az azt követő valamennyi hatályvesztési felülvizsgálat óta a szilíciumot mindig is homogén terméknek tekintette. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése szerint a Bizottságnak minden felülvizsgálat során ugyanazt a módszert kell alkalmaznia, mint a vám kivetését eredményező vizsgálatban, feltéve, hogy a körülmények nem változtak. A jelen ügyben az EUSMET nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az érintett termék homogén jellegét érintő körülmények a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta megváltoztak volna.

| (64) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megjegyezte, hogy a korábbi vizsgálatok során a Bizottság a kár megállapításához csak az alumíniumipari minőségű szilíciumfém behozatalát vette figyelembe, ennélfogva már szegmentált elemzést alkalmazott. Az EUSMET hozzátette, hogy a vegyipari minőségű szilíciumot a Bizottság által is elismert módon főként aktív feldolgozási eljárás keretében importálták, ezért az e piaci szegmenshez kapcsolódó behozatal mentesült a vámok alól. |
| --- | --- |

(64)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megjegyezte, hogy a korábbi vizsgálatok során a Bizottság a kár megállapításához csak az alumíniumipari minőségű szilíciumfém behozatalát vette figyelembe, ennélfogva már szegmentált elemzést alkalmazott. Az EUSMET hozzátette, hogy a vegyipari minőségű szilíciumot a Bizottság által is elismert módon főként aktív feldolgozási eljárás keretében importálták, ezért az e piaci szegmenshez kapcsolódó behozatal mentesült a vámok alól.

| (65) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése szerint – mivel a körülményekben nincs változás – a vám kivetését eredményező vizsgálat során alkalmazott módszert kell alkalmazni (10). Az előző időközi felülvizsgálat során nem került sor szegmensalapú elemzésre (11). A Bizottság mindössze két behozatali rendszert különböztetett meg az áralákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése szerint – mivel a körülményekben nincs változás – a vám kivetését eredményező vizsgálat során alkalmazott módszert kell alkalmazni (10). Az előző időközi felülvizsgálat során nem került sor szegmensalapú elemzésre (11). A Bizottság mindössze két behozatali rendszert különböztetett meg az áralákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapítása érdekében.

10

11

| (66) | A fenti (48) preambulumbekezdésben jelzett módon egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezenkívül az EUSMET tagjaihoz érkező behozatal az érintett termék teljes behozatalának csak kis hányadát teszi ki. Következésképpen a Bizottság nem tudta megállapítani sem az alumíniumipari és vegyipari minőségű szilícium arányát az érintett termék teljes behozatalán belül, sem pedig az alkalmazott behozatali rendszer és a behozott szilícium minősége közötti kapcsolatot. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(66)

A fenti (48) preambulumbekezdésben jelzett módon egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezenkívül az EUSMET tagjaihoz érkező behozatal az érintett termék teljes behozatalának csak kis hányadát teszi ki. Következésképpen a Bizottság nem tudta megállapítani sem az alumíniumipari és vegyipari minőségű szilícium arányát az érintett termék teljes behozatalán belül, sem pedig az alkalmazott behozatali rendszer és a behozott szilícium minősége közötti kapcsolatot. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (67) | A felülvizsgálati időszak alatt folytatódott a Kínából az Unióba irányuló szilíciumbehozatal, de alacsonyabb piaci részesedéssel, mint az előző felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában. |
| --- | --- |

(67)

A felülvizsgálati időszak alatt folytatódott a Kínából az Unióba irányuló szilíciumbehozatal, de alacsonyabb piaci részesedéssel, mint az előző felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában.

| (68) | A vizsgálatban egyetlen kínai gyártó sem működött együtt. Ezért a Bizottság tájékoztatta az érintett ország hatóságait, hogy együttműködés hiányában a rá vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel ezekkel az információkkal kapcsolatban, illetve nem kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését. |
| --- | --- |

(68)

A vizsgálatban egyetlen kínai gyártó sem működött együtt. Ezért a Bizottság tájékoztatta az érintett ország hatóságait, hogy együttműködés hiányában a rá vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel ezekkel az információkkal kapcsolatban, illetve nem kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését.

| (69) | Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, az együttműködő uniós gyártóktól és felhasználóktól a felülvizsgálat során szerzett információk, valamint az Eurostat importra és exportra vonatkozó kereskedelmi statisztikái szolgáltak. |
| --- | --- |

(69)

Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, különösen a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, az együttműködő uniós gyártóktól és felhasználóktól a felülvizsgálat során szerzett információk, valamint az Eurostat importra és exportra vonatkozó kereskedelmi statisztikái szolgáltak.

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (70) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (71) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(71)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (72) | A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel ezekkel az információkkal kapcsolatban, illetve nem kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését. |
| --- | --- |

(72)

A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel ezekkel az információkkal kapcsolatban, illetve nem kérték a meghallgató tisztviselő közreműködését.

| (73) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(73)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (74) | 2022. február 23-án a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a szilícium előállításához felhasznált termelési tényezőket. |
| --- | --- |

(74)

2022. február 23-án a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a szilícium előállításához felhasznált termelési tényezőket.

| (75) | Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság Malajziát jelölte meg további lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az első feljegyzéssel kapcsolatban a kérelmezőtől és az EUSMET-től kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(75)

Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság Malajziát jelölte meg további lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az első feljegyzéssel kapcsolatban a kérelmezőtől és az EUSMET-től kapott észrevételeket.

| (76) | 2022. április 5-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Malajziát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a termék reprezentatív országbeli gyártója, a PMB Silicon Bhd rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(76)

2022. április 5-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Malajziát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a termék reprezentatív országbeli gyártója, a PMB Silicon Bhd rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg.

| (77) | A Bizottság a második feljegyzéssel kapcsolatban szintén a kérelmezőtől és az EUSMET-től kapott észrevételeket. Az EUSMET a kérelmező észrevételeire reagáló észrevételeket is benyújtott. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság a második feljegyzéssel kapcsolatban szintén a kérelmezőtől és az EUSMET-től kapott észrevételeket. Az EUSMET a kérelmező észrevételeire reagáló észrevételeket is benyújtott.

3.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (78) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (79) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek,”
  (a továbbiakban: SGA-költségek) valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(79)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek,”
  (a továbbiakban: SGA-költségek) valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”,

„tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek,”

valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (80) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(80)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.2.   Jelentős torzulások fennállása Kínában

Jelentős torzulások fennállása Kínában

| (81) | A Kínából származó ferroszilíciumra (12) és kalcium-szilíciumra (13) vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy a kínai metallurgiai ágazatban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn. E vizsgálatok keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(81)

A Kínából származó ferroszilíciumra (12) és kalcium-szilíciumra (13) vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy a kínai metallurgiai ágazatban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn. E vizsgálatok keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

12

13

| (82) | A Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (14) |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (14)

14

| (83) | A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona (15). |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság emellett arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona (15).

15

| (84) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlét révén abban a helyzetben van, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre (16). |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai kormány a vállalatokban való állami jelenlét révén abban a helyzetben van, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre (16).

16

| (85) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. A kínai tervrendszer hatására emellett az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (17) |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. A kínai tervrendszer hatására emellett az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (17)

17

| (86) | Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (18) |
| --- | --- |

(86)

Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (18)

18

| (87) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében a metallurgiai ágazatban torzultak a bérköltségek (19), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalatok tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (20). |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében a metallurgiai ágazatban torzultak a bérköltségek (19), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalatok tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (20).

19

20

| (88) | A kínai metallurgiai ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság a mostani vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások miatt helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. |
| --- | --- |

(88)

A kínai metallurgiai ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság a mostani vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások miatt helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása.

| (89) | A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított, a kínai gazdaság jelentős torzulásairól szóló bizottsági jelentésből (21) (a továbbiakban: jelentés) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított, a kínai gazdaság jelentős torzulásairól szóló bizottsági jelentésből (21) (a továbbiakban: jelentés) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

21

| (90) | A Bizottság ezeket az elemeket kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság ezeket az elemeket kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (91) | A jelen ügyben a kérelem a jelentésre, különösen a szilíciumra vonatkozó exportkorlátozásokról szóló 12.4.2. szakaszra, valamint a villamosenergia-piacra vonatkozó szakaszokra hivatkozott. A kérelmező a felülvizsgálati kérelemben az AlloyConsult által készített, szerzői joggal védett tanulmányra is hivatkozott, amely a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban az állam által előidézett piactorzulásokkal foglalkozott. |
| --- | --- |

(91)

A jelen ügyben a kérelem a jelentésre, különösen a szilíciumra vonatkozó exportkorlátozásokról szóló 12.4.2. szakaszra, valamint a villamosenergia-piacra vonatkozó szakaszokra hivatkozott. A kérelmező a felülvizsgálati kérelemben az AlloyConsult által készített, szerzői joggal védett tanulmányra is hivatkozott, amely a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban az állam által előidézett piactorzulásokkal foglalkozott.

| (92) | A szilíciumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett, bizonyos mértékű tulajdona és ellenőrzése. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú szilíciumgyártók pontos aránya nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(92)

A szilíciumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett, bizonyos mértékű tulajdona és ellenőrzése. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú szilíciumgyártók pontos aránya nem állapítható meg.

| (93) | A Bizottság azonban megállapította, hogy számos kínai szilíciumgyártó állami tulajdonban van. Ezek egyike a Yunnan Nujiang International Silicon Trade Co, a Xiamen ITG Group Corp., Ltd leányvállalata (22), amelynek végső többségi részvényese Xiamen város állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága (23). |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság azonban megállapította, hogy számos kínai szilíciumgyártó állami tulajdonban van. Ezek egyike a Yunnan Nujiang International Silicon Trade Co, a Xiamen ITG Group Corp., Ltd leányvállalata (22), amelynek végső többségi részvényese Xiamen város állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága (23).

22

23

| (94) | Hasonlóképpen a Shanghai Puyuan Foreign Economic and Trading Company (24) (a továbbiakban: SPFC) a Shanghai National Nuclear Puyuan Group 100 %-os tulajdonú leányvállalata, amelynek tulajdonosa viszont a kínai központi szintű állami tulajdonú vállalatok egyike, a China National Nuclear Corporation (a továbbiakban: CNNC). |
| --- | --- |

(94)

Hasonlóképpen a Shanghai Puyuan Foreign Economic and Trading Company (24) (a továbbiakban: SPFC) a Shanghai National Nuclear Puyuan Group 100 %-os tulajdonú leányvállalata, amelynek tulajdonosa viszont a kínai központi szintű állami tulajdonú vállalatok egyike, a China National Nuclear Corporation (a továbbiakban: CNNC).

24

| (95) | A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításának fő termelési tényezője, a villamos energia ágazatában továbbra is jelentős mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. Amint azt a Bizottság a jelentésben megállapította, a kínai villamosenergia-piacot az állami tulajdonú vállalatok jelentős mértékű részvétele jellemzi az ellátási lánc különböző szakaszaiban, a teljes átviteli hálózat pedig két állami tulajdonú vállalat tulajdonában van, emellett jelentős állami tulajdon áll fenn a termelési szakaszban is. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításának fő termelési tényezője, a villamos energia ágazatában továbbra is jelentős mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. Amint azt a Bizottság a jelentésben megállapította, a kínai villamosenergia-piacot az állami tulajdonú vállalatok jelentős mértékű részvétele jellemzi az ellátási lánc különböző szakaszaiban, a teljes átviteli hálózat pedig két állami tulajdonú vállalat tulajdonában van, emellett jelentős állami tulajdon áll fenn a termelési szakaszban is.

| (96) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: a KKP) és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói közötti személyi kapcsolatok, valamint a vállalatok olyan szervezeti jellemzőinek megléte, amelyek lehetővé teszik a KKP számára, hogy beavatkozzon a vállalatok üzleti tevékenységébe. |
| --- | --- |

(96)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: a KKP) és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói közötti személyi kapcsolatok, valamint a vállalatok olyan szervezeti jellemzőinek megléte, amelyek lehetővé teszik a KKP számára, hogy beavatkozzon a vállalatok üzleti tevékenységébe.

| (97) | Az ITG Xiamen csoportban a KKP-pártbizottság a vállalat legmagasabb szervezeti szintjét foglalja el, az igazgatótanáccsal és a felügyelőbizottsággal azonos, a felső vezetés feletti szinten (25). |
| --- | --- |

(97)

Az ITG Xiamen csoportban a KKP-pártbizottság a vállalat legmagasabb szervezeti szintjét foglalja el, az igazgatótanáccsal és a felügyelőbizottsággal azonos, a felső vezetés feletti szinten (25).

25

| (98) | Ezen túlmenően az SPFC-ben a Shanghai National Nuclear Puyuan Group igazgatótanácsának elnöke egyidejűleg tölti be a pártbizottság titkári tisztségét, míg a vállalat vezérigazgatója egyidejűleg a pártbizottság titkárhelyettese (26). |
| --- | --- |

(98)

Ezen túlmenően az SPFC-ben a Shanghai National Nuclear Puyuan Group igazgatótanácsának elnöke egyidejűleg tölti be a pártbizottság titkári tisztségét, míg a vállalat vezérigazgatója egyidejűleg a pártbizottság titkárhelyettese (26).

26

| (99) | A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a szilíciumágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben avatkozik be a szilíciumágazat működésébe is. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a szilíciumágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben avatkozik be a szilíciumágazat működésébe is.

| (100) | Az ITG Xiamen csoport a honlapján kiterjedt pártépítő tevékenységről számol be. A KKP-tanulmányozócsoport 2022. februári ülésére hivatkozva a vállalat hangsúlyozza, hogy „határozottan biztosítani kell a különleges gazdasági övezet megépítésének helyes irányát, meg kell valósítani a Párt átfogó vezető szerepét a China International Trade Holding Groupban, tovább kell mélyíteni a Párt átfogó és szigorú irányítását, követni kell a kínai jellemzőkkel bíró szocializmus útját, és tántoríthatatlanul követni kell Hszi Csin-ping főtitkár előremutató utasítását” (27). |
| --- | --- |

(100)

Az ITG Xiamen csoport a honlapján kiterjedt pártépítő tevékenységről számol be. A KKP-tanulmányozócsoport 2022. februári ülésére hivatkozva a vállalat hangsúlyozza, hogy „határozottan biztosítani kell a különleges gazdasági övezet megépítésének helyes irányát, meg kell valósítani a Párt átfogó vezető szerepét a China International Trade Holding Groupban, tovább kell mélyíteni a Párt átfogó és szigorú irányítását, követni kell a kínai jellemzőkkel bíró szocializmus útját, és tántoríthatatlanul követni kell Hszi Csin-ping főtitkár előremutató utasítását” (27).

határozottan biztosítani kell a különleges gazdasági övezet megépítésének helyes irányát, meg kell valósítani a Párt átfogó vezető szerepét a China International Trade Holding Groupban, tovább kell mélyíteni a Párt átfogó és szigorú irányítását, követni kell a kínai jellemzőkkel bíró szocializmus útját, és tántoríthatatlanul követni kell Hszi Csin-ping főtitkár előremutató utasítását

27

| (101) | A KKP vezetőségével szembeni hűség kinyilvánítása nemcsak a legutóbbi időszakra korlátozódik, hanem a felülvizsgálati időszakra is kiterjed, amint az kitűnik például a csoport pártbizottságának 2020. november 17-i ülésén levont következtetések ismertetéséből is, amely az SPFC honlapján található: „[M]eg kell erősítenünk az ideológiai tartalmat, javítanunk kell a profilt, fokoznunk kell az aktív gondolkodást, az önfegyelmet és az önvizsgálatot, nagy jelentőséget kell tulajdonítanunk a tanulásnak, meg kell erősítenünk a megértést, el kell mélyítenünk a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozását és végrehajtását [...] A Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottságának ötödik plenáris ülése megkövetelte, hogy a gazdasági fejlődés középpontjában a reálgazdaság álljon, és törekedni kell az ipari lánc és az ellátási lánc nagyobb fokú korszerűsítésére, a modern ipari rendszer fejlődésének felgyorsítására [...] [S]zükséges Hszi Csin-ping főtitkár fontos beszédeinek, valamint a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozása és az azokban foglaltak végrehajtása, [...] nagy fokú politikai, ideológiai és cselekvésbeli tudatosság mellett; a Párt Központi Bizottsága integrált kiépítésével összhangban a csoporttagnak és a CNNC Puyuannak a helyi szintű végrehajtása érdekében teljes mértékben integrálnia kell a Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülésének szellemiségét [...] A kibővített tanulmányozócsoport ülésére a CNNC ellátási láncának vezetőségi tagjai, a középszintű káderek, valamint a különböző ágazatok tagjainak részvételével került sor. (28)” |
| --- | --- |

(101)

A KKP vezetőségével szembeni hűség kinyilvánítása nemcsak a legutóbbi időszakra korlátozódik, hanem a felülvizsgálati időszakra is kiterjed, amint az kitűnik például a csoport pártbizottságának 2020. november 17-i ülésén levont következtetések ismertetéséből is, amely az SPFC honlapján található: „[M]eg kell erősítenünk az ideológiai tartalmat, javítanunk kell a profilt, fokoznunk kell az aktív gondolkodást, az önfegyelmet és az önvizsgálatot, nagy jelentőséget kell tulajdonítanunk a tanulásnak, meg kell erősítenünk a megértést, el kell mélyítenünk a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozását és végrehajtását [...] A Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottságának ötödik plenáris ülése megkövetelte, hogy a gazdasági fejlődés középpontjában a reálgazdaság álljon, és törekedni kell az ipari lánc és az ellátási lánc nagyobb fokú korszerűsítésére, a modern ipari rendszer fejlődésének felgyorsítására [...] [S]zükséges Hszi Csin-ping főtitkár fontos beszédeinek, valamint a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozása és az azokban foglaltak végrehajtása, [...] nagy fokú politikai, ideológiai és cselekvésbeli tudatosság mellett; a Párt Központi Bizottsága integrált kiépítésével összhangban a csoporttagnak és a CNNC Puyuannak a helyi szintű végrehajtása érdekében teljes mértékben integrálnia kell a Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülésének szellemiségét [...] A kibővített tanulmányozócsoport ülésére a CNNC ellátási láncának vezetőségi tagjai, a középszintű káderek, valamint a különböző ágazatok tagjainak részvételével került sor. (28)”

[M]eg kell erősítenünk az ideológiai tartalmat, javítanunk kell a profilt, fokoznunk kell az aktív gondolkodást, az önfegyelmet és az önvizsgálatot, nagy jelentőséget kell tulajdonítanunk a tanulásnak, meg kell erősítenünk a megértést, el kell mélyítenünk a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozását és végrehajtását

A Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottságának ötödik plenáris ülése megkövetelte, hogy a gazdasági fejlődés középpontjában a reálgazdaság álljon, és törekedni kell az ipari lánc és az ellátási lánc nagyobb fokú korszerűsítésére, a modern ipari rendszer fejlődésének felgyorsítására

[S]zükséges Hszi Csin-ping főtitkár fontos beszédeinek, valamint a Kínai Kommunista Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülése szellemiségének tanulmányozása és az azokban foglaltak végrehajtása, [...] nagy fokú politikai, ideológiai és cselekvésbeli tudatosság mellett; a Párt Központi Bizottsága integrált kiépítésével összhangban a csoporttagnak és a CNNC Puyuannak a helyi szintű végrehajtása érdekében teljes mértékben integrálnia kell a Párt 19. Központi Bizottsága ötödik plenáris ülésének szellemiségét

A kibővített tanulmányozócsoport ülésére a CNNC ellátási láncának vezetőségi tagjai, a középszintű káderek, valamint a különböző ágazatok tagjainak részvételével került sor.

28

| (102) | Ezenkívül a Kínai Nemvasfémipari Szövetség egyik ága, a Szilíciumipari Szövetség működési szabályzata (29) szerint a Szövetség a KKP alapvető irányvonalát saját magára vonatkozó iránymutatásnak tekinti (30). Ezen túlmenően a párt irányvonalának, elveinek és politikáinak betartása, valamint a jó politikai minőség az egyesület elnöki, alelnöki vagy főtitkári tisztségének betöltéséhez szükséges alkalmassági követelmények között szerepel (31). |
| --- | --- |

(102)

Ezenkívül a Kínai Nemvasfémipari Szövetség egyik ága, a Szilíciumipari Szövetség működési szabályzata (29) szerint a Szövetség a KKP alapvető irányvonalát saját magára vonatkozó iránymutatásnak tekinti (30). Ezen túlmenően a párt irányvonalának, elveinek és politikáinak betartása, valamint a jó politikai minőség az egyesület elnöki, alelnöki vagy főtitkári tisztségének betöltéséhez szükséges alkalmassági követelmények között szerepel (31).

29

30

31

| (103) | Megállapítást nyert továbbá, hogy a szilíciumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A szilícium jelentős szerepet játszik az alumínium, valamint a félvezetők gyártásában (utóbbiak esetében a felülvizsgálat tárgyát képező termék az inputok egyike), ennek révén viszont a szilíciumágazat a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak közé tartozik (32), amelyek a hatályos támogatási politikák széles skálájának előnyeit élvezik. |
| --- | --- |

(103)

Megállapítást nyert továbbá, hogy a szilíciumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A szilícium jelentős szerepet játszik az alumínium, valamint a félvezetők gyártásában (utóbbiak esetében a felülvizsgálat tárgyát képező termék az inputok egyike), ennek révén viszont a szilíciumágazat a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak közé tartozik (32), amelyek a hatályos támogatási politikák széles skálájának előnyeit élvezik.

32

| (104) | Az állam beavatkozik a szilícium előállításához felhasznált inputok piacain is, különösen a villamosenergia-piacokon. A villamos energia a szilíciumgyártás egyik fő inputja, ugyanakkor Kínában a villamos energia árai nem piaci alapúak, és a jelentésben megállapított módon jelentős torzulások is befolyásolják őket (központi árképzés, árdifferenciálás, valamint közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok révén) (33). |
| --- | --- |

(104)

Az állam beavatkozik a szilícium előállításához felhasznált inputok piacain is, különösen a villamosenergia-piacokon. A villamos energia a szilíciumgyártás egyik fő inputja, ugyanakkor Kínában a villamos energia árai nem piaci alapúak, és a jelentésben megállapított módon jelentős torzulások is befolyásolják őket (központi árképzés, árdifferenciálás, valamint közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok révén) (33).

33

| (105) | Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül, az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja: „A jelenlegi villamosenergia-árszabályozás továbbra is hatósági árakon alapul. Az árkiigazítások mértéke sok esetben nem követi a költségek változásait, emellett nehézkes annak biztosítása, hogy időszerűen és észszerűen tükrözzék a villamosenergia-felhasználás költségeit [...] A villamos energia értékesítésére egyelőre nem jött létre hatékony versenymechanizmus, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, ugyanakkor a források elosztásában sem könnyű biztosítani a piac meghatározó szerepét.” (34) |
| --- | --- |

(105)

Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül, az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja: „A jelenlegi villamosenergia-árszabályozás továbbra is hatósági árakon alapul. Az árkiigazítások mértéke sok esetben nem követi a költségek változásait, emellett nehézkes annak biztosítása, hogy időszerűen és észszerűen tükrözzék a villamosenergia-felhasználás költségeit [...] A villamos energia értékesítésére egyelőre nem jött létre hatékony versenymechanizmus, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, ugyanakkor a források elosztásában sem könnyű biztosítani a piac meghatározó szerepét.” (34)

A jelenlegi villamosenergia-árszabályozás továbbra is hatósági árakon alapul. Az árkiigazítások mértéke sok esetben nem követi a költségek változásait, emellett nehézkes annak biztosítása, hogy időszerűen és észszerűen tükrözzék a villamosenergia-felhasználás költségeit

A villamos energia értékesítésére egyelőre nem jött létre hatékony versenymechanizmus, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, ugyanakkor a források elosztásában sem könnyű biztosítani a piac meghatározó szerepét.

34

| (106) | Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (35). |
| --- | --- |

(106)

Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (35).

2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét

35

| (107) | A dokumentum arra utasítja „a helyi önkormányzatok illetékes szervezeti egységeit, hogy [...] törekedjenek annak biztosítására, hogy a szerződött villamosenergia-mennyiség ne legyen alacsonyabb, mint az elmúlt három év átlagos mennyiségének 80 %-a”, az árképzés tekintetében pedig arra, hogy „a helyi piaci szabályozásban hozzanak létre eltéréskezelő mechanizmust [...] a szerződéses teljesítménymennyiség és a tényleges végrehajtás közötti eltérések kezelésére„
  , valamint
  ”fejlesszék a közép- és hosszú távú tranzakciós ármechanizmust. Minden település szigorúan alkalmazza a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat.” |
| --- | --- |

(107)

A dokumentum arra utasítja „a helyi önkormányzatok illetékes szervezeti egységeit, hogy [...] törekedjenek annak biztosítására, hogy a szerződött villamosenergia-mennyiség ne legyen alacsonyabb, mint az elmúlt három év átlagos mennyiségének 80 %-a”, az árképzés tekintetében pedig arra, hogy „a helyi piaci szabályozásban hozzanak létre eltéréskezelő mechanizmust [...] a szerződéses teljesítménymennyiség és a tényleges végrehajtás közötti eltérések kezelésére„
  , valamint
  ”fejlesszék a közép- és hosszú távú tranzakciós ármechanizmust. Minden település szigorúan alkalmazza a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat.”

a helyi önkormányzatok illetékes szervezeti egységeit, hogy

törekedjenek annak biztosítására, hogy a szerződött villamosenergia-mennyiség ne legyen alacsonyabb, mint az elmúlt három év átlagos mennyiségének 80 %-a

a helyi piaci szabályozásban hozzanak létre eltéréskezelő mechanizmust [...] a szerződéses teljesítménymennyiség és a tényleges végrehajtás közötti eltérések kezelésére„

”fejlesszék a közép- és hosszú távú tranzakciós ármechanizmust. Minden település szigorúan alkalmazza a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat.

| (108) | A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése. (36) |
| --- | --- |

(108)

A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése. (36)

36

| (109) | Továbbá 2021 januárjában az Államtanács közzétette a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság véleményét a településivíz- és a villamosenergia-ellátás, valamint a fűtés díjainak egységesítéséről, amely az ágazat magas színvonalú fejlődésének előmozdítását célozza. (37) A közlemény egyedi rendelkezéseket tartalmaz a kormányzati árképzésre vonatkozóan: „[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet. [...]” |
| --- | --- |

(109)

Továbbá 2021 januárjában az Államtanács közzétette a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság véleményét a településivíz- és a villamosenergia-ellátás, valamint a fűtés díjainak egységesítéséről, amely az ágazat magas színvonalú fejlődésének előmozdítását célozza. (37) A közlemény egyedi rendelkezéseket tartalmaz a kormányzati árképzésre vonatkozóan: „[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet. [...]”

37

[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet.

| (110) | A közlemény fő céljai között kifejezetten említést tesz az árképzéssel kapcsolatos kormányzati inputmechanizmusról, valamint az árképzési módszerek ágazati differenciálásáról: „2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a vízszolgáltatás, az áramellátás, a gáz- és a fűtési ágazat költségeinek megtisztítása és szabványosítása terén. Meg kell teremteni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapját, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, a költségfelügyeleti és -felülvizsgálati módszereket, az árazási magatartást és a szolgáltatások egységes és átfogó lefedettségét, valamint a víz, a villamos energia, a fűtés, és az egyéb termékek, szolgáltatások minőségét és hatékonyságát”. |
| --- | --- |

(110)

A közlemény fő céljai között kifejezetten említést tesz az árképzéssel kapcsolatos kormányzati inputmechanizmusról, valamint az árképzési módszerek ágazati differenciálásáról: „2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a vízszolgáltatás, az áramellátás, a gáz- és a fűtési ágazat költségeinek megtisztítása és szabványosítása terén. Meg kell teremteni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapját, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, a költségfelügyeleti és -felülvizsgálati módszereket, az árazási magatartást és a szolgáltatások egységes és átfogó lefedettségét, valamint a víz, a villamos energia, a fűtés, és az egyéb termékek, szolgáltatások minőségét és hatékonyságát”.

2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a vízszolgáltatás, az áramellátás, a gáz- és a fűtési ágazat költségeinek megtisztítása és szabványosítása terén. Meg kell teremteni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapját, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, a költségfelügyeleti és -felülvizsgálati módszereket, az árazási magatartást és a szolgáltatások egységes és átfogó lefedettségét, valamint a víz, a villamos energia, a fűtés, és az egyéb termékek, szolgáltatások minőségét és hatékonyságát

| (111) | A szén szintén a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt nyersanyag. Amint a jelentés megállapítja, a kínai szénpiac torzulásnak van kitéve, különösen a támogatás (38), valamint a szénforrások kitermelésének irányítása és ellenőrzése miatt (39). |
| --- | --- |

(111)

A szén szintén a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt nyersanyag. Amint a jelentés megállapítja, a kínai szénpiac torzulásnak van kitéve, különösen a támogatás (38), valamint a szénforrások kitermelésének irányítása és ellenőrzése miatt (39).

38

39

| (112) | A kalcium-szilíciumra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálat a szénpiacon végrehajtott állami beavatkozás további elemeit tárta fel. 2021 májusában az Országos Energiahivatal (NEA) és a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közösen közzétette A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét, amelynek célja a szénbányák kapacitásának szabályozása és a közlemény alapján kiszámított határértékek érvényesítése. (40) 2020 decemberében a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közleményt adott ki a közép- és hosszú távú szénszerződések 2021. évi aláírásának és teljesítésének biztosításáról (41). |
| --- | --- |

(112)

A kalcium-szilíciumra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálat a szénpiacon végrehajtott állami beavatkozás további elemeit tárta fel. 2021 májusában az Országos Energiahivatal (NEA) és a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közösen közzétette A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét, amelynek célja a szénbányák kapacitásának szabályozása és a közlemény alapján kiszámított határértékek érvényesítése. (40) 2020 decemberében a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közleményt adott ki a közép- és hosszú távú szénszerződések 2021. évi aláírásának és teljesítésének biztosításáról (41).

A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét

40

közleményt adott ki a közép- és hosszú távú szénszerződések 2021. évi aláírásának és teljesítésének biztosításáról

41

| (113) | A közlemény kifejezetten hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szerződéskötési folyamat fölötti állami befolyást és felügyeletet: „Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.” |
| --- | --- |

(113)

A közlemény kifejezetten hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szerződéskötési folyamat fölötti állami befolyást és felügyeletet: „Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.”

Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.

| (114) | A közlemény előírja azt is, hogy „erősítsék meg az ipar önfegyelmét. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek megfelelő végrehajtásához, valamint ahhoz, hogy a piaci keresleti és kínálati helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét ne használják ki kiegyensúlyozatlan szerződések aláírására. A nagyvállalatok példamutató szerepet töltenek be, önállóan szabályozzák a szerződések aláírását, tudatosítják a kötelezettségvállalások teljesítését, kezdeményező szerepet vállalak az ellátás és a stabil árak biztosítása iránti társadalmi felelősség tekintetében, és nemzeti szinten előmozdítják a szénpiac zökkenőmentes működését.” |
| --- | --- |

(114)

A közlemény előírja azt is, hogy „erősítsék meg az ipar önfegyelmét. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek megfelelő végrehajtásához, valamint ahhoz, hogy a piaci keresleti és kínálati helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét ne használják ki kiegyensúlyozatlan szerződések aláírására. A nagyvállalatok példamutató szerepet töltenek be, önállóan szabályozzák a szerződések aláírását, tudatosítják a kötelezettségvállalások teljesítését, kezdeményező szerepet vállalak az ellátás és a stabil árak biztosítása iránti társadalmi felelősség tekintetében, és nemzeti szinten előmozdítják a szénpiac zökkenőmentes működését.”

erősítsék meg az ipar önfegyelmét. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek megfelelő végrehajtásához, valamint ahhoz, hogy a piaci keresleti és kínálati helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét ne használják ki kiegyensúlyozatlan szerződések aláírására. A nagyvállalatok példamutató szerepet töltenek be, önállóan szabályozzák a szerződések aláírását, tudatosítják a kötelezettségvállalások teljesítését, kezdeményező szerepet vállalak az ellátás és a stabil árak biztosítása iránti társadalmi felelősség tekintetében, és nemzeti szinten előmozdítják a szénpiac zökkenőmentes működését.

| (115) | Különösen érdemes említést tenni arról az egyértelmű irányelvről, amely megköveteli, hogy a szerződések aláírásakor ne vegyék figyelembe a piaci keresletet és kínálatot. 2021 áprilisában a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról újabb közleményt adott ki, amelynek célja az adásvételi szerződések betartásának jobb felügyelete és a szénellátás biztosítása (különösen a fent idézett 902. számú közlemény alapján). A közlemény szerint az érintett feleknek mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a havi megfelelési arány elérje a 80 %-ot, a negyedéves és éves megfelelési arány pedig a 90 %-ot (42). |
| --- | --- |

(115)

Különösen érdemes említést tenni arról az egyértelmű irányelvről, amely megköveteli, hogy a szerződések aláírásakor ne vegyék figyelembe a piaci keresletet és kínálatot. 2021 áprilisában a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról újabb közleményt adott ki, amelynek célja az adásvételi szerződések betartásának jobb felügyelete és a szénellátás biztosítása (különösen a fent idézett 902. számú közlemény alapján). A közlemény szerint az érintett feleknek mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a havi megfelelési arány elérje a 80 %-ot, a negyedéves és éves megfelelési arány pedig a 90 %-ot (42).

42

| (116) | A szénpiacon érvényesülő állami beavatkozás megmutatkozik a bezárt szénbányák próbaüzemi idejének további egy évvel történő meghosszabbításáról szóló közelmúltbeli határozatban is, amelynek célja a termelés és a kínálat növelése a nyersanyagár-emelkedések ellensúlyozása érdekében (miután a bányákban zajló termelését korábban felfüggesztették). (43) |
| --- | --- |

(116)

A szénpiacon érvényesülő állami beavatkozás megmutatkozik a bezárt szénbányák próbaüzemi idejének további egy évvel történő meghosszabbításáról szóló közelmúltbeli határozatban is, amelynek célja a termelés és a kínálat növelése a nyersanyagár-emelkedések ellensúlyozása érdekében (miután a bányákban zajló termelését korábban felfüggesztették). (43)

43

| (117) | Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a szilíciumágazat fejlődésének irányítására, és az ágazat működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. E kormányzati iránymutatás és beavatkozás a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált főbb inputokra is vonatkozik. |
| --- | --- |

(117)

Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a szilíciumágazat fejlődésének irányítására, és az ágazat működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. E kormányzati iránymutatás és beavatkozás a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált főbb inputokra is vonatkozik.

| (118) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a metallurgiai ágazatban való diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(118)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a metallurgiai ágazatban való diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (119) | A metallurgiai ágazatra az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(119)

A metallurgiai ágazatra az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (120) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a metallurgiai ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(120)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a metallurgiai ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (121) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket pedig behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(121)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket pedig behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (122) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. |
| --- | --- |

(122)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás.

| (123) | A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(123)

A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (124) | Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(124)

Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (125) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – a felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. |
| --- | --- |

(125)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – a felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei.

| (126) | Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(126)

Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (127) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.2.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (128) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (44) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(128)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (44) alapján hasonló Kínáéhoz,

44

| — | a hasonló termék gyártása az adott országban (45), |
| --- | --- |

—

a hasonló termék gyártása az adott országban (45),

45

| — | a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (129) | A Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel.

3.2.3.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (130) | Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Malajziát azonosította a Világbank szerint Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű, szilíciumot gyártó országként. A Világbank a bruttó nemzeti jövedelem alapján a közepes jövedelmű országok felső sávjába sorolja ezeket az országokat, ahol ismert, hogy gyártják a hasonló terméket. |
| --- | --- |

(130)

Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Malajziát azonosította a Világbank szerint Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű, szilíciumot gyártó országként. A Világbank a bruttó nemzeti jövedelem alapján a közepes jövedelmű országok felső sávjába sorolja ezeket az országokat, ahol ismert, hogy gyártják a hasonló terméket.

| (131) | Az érdekelt felek egyike sem jelölt meg további lehetséges reprezentatív országokat. |
| --- | --- |

(131)

Az érdekelt felek egyike sem jelölt meg további lehetséges reprezentatív országokat.

3.2.3.3.   A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (132) | Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a kérelmező által megjelölt brazíliai szilíciumgyártó, a RIMA Industrial a 2020. naptári évben nem volt nyereséges, az eljárás e szakaszában pedig más brazil gyártó azonosítására nem került sor. |
| --- | --- |

(132)

Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a kérelmező által megjelölt brazíliai szilíciumgyártó, a RIMA Industrial a 2020. naptári évben nem volt nyereséges, az eljárás e szakaszában pedig más brazil gyártó azonosítására nem került sor.

| (133) | Az EUSMET által azonosított malajziai szilíciumgyártó, a PMB Silicon Bhd a 2020. naptári évben nyereséges volt. Ennek alapján a Bizottság az első feljegyzésben úgy ítélte meg, hogy Malajzia megfelelő reprezentatív ország lehet. |
| --- | --- |

(133)

Az EUSMET által azonosított malajziai szilíciumgyártó, a PMB Silicon Bhd a 2020. naptári évben nyereséges volt. Ennek alapján a Bizottság az első feljegyzésben úgy ítélte meg, hogy Malajzia megfelelő reprezentatív ország lehet.

| (134) | Az első feljegyzés közzétételét követően a kérelmező benyújtotta a brazíliai szilíciumgyártók jegyzékét, amelyben feltüntette, hogy e gyártók mindegyike esetében rendelkezésre állnak a nyilvános pénzügyi adatok. |
| --- | --- |

(134)

Az első feljegyzés közzétételét követően a kérelmező benyújtotta a brazíliai szilíciumgyártók jegyzékét, amelyben feltüntette, hogy e gyártók mindegyike esetében rendelkezésre állnak a nyilvános pénzügyi adatok.

| (135) | A kérelmező által benyújtott jegyzékben egy olyan brazíliai szilíciumgyártó szerepelt (MinasLigas), amely 2020-ban nyereséges volt. |
| --- | --- |

(135)

A kérelmező által benyújtott jegyzékben egy olyan brazíliai szilíciumgyártó szerepelt (MinasLigas), amely 2020-ban nyereséges volt.

| (136) | A Bizottság így két nyereséges szilíciumgyártót vehetett figyelembe, egyet Malajziában és egyet Brazíliában. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság így két nyereséges szilíciumgyártót vehetett figyelembe, egyet Malajziában és egyet Brazíliában.

| (137) | A második feljegyzésben a Bizottság összehasonlította továbbá a Malajziából és Brazíliából származó, a termelési tényezőkre vonatkozóan rendelkezésre álló adatokat. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Malajzia a termelési tényezők tekintetében reprezentatívabb adatkészlettel rendelkezik, mivel Brazília közepes hamutartalmú szenet nem, kvarcot és faforgácsot pedig csak korlátozott mennyiségben importált, és azt sem reprezentatív árakon. |
| --- | --- |

(137)

A második feljegyzésben a Bizottság összehasonlította továbbá a Malajziából és Brazíliából származó, a termelési tényezőkre vonatkozóan rendelkezésre álló adatokat. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Malajzia a termelési tényezők tekintetében reprezentatívabb adatkészlettel rendelkezik, mivel Brazília közepes hamutartalmú szenet nem, kvarcot és faforgácsot pedig csak korlátozott mennyiségben importált, és azt sem reprezentatív árakon.

| (138) | A Bizottság ezért a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a PMB Silicon Bhd vállalat pénzügyi adatait kívánja felhasználni. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság ezért a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a PMB Silicon Bhd vállalat pénzügyi adatait kívánja felhasználni.

| (139) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és a PMB Silicon Bhd mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. |
| --- | --- |

(139)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és a PMB Silicon Bhd mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről.

| (140) | A második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek az EUSMET-től, amely támogatta a Bizottság Malajzia figyelembevételére vonatkozó döntését, valamint a kérelmezőtől, amely fenntartotta, hogy Brazíliát helyénvaló megfelelő reprezentatív országnak tekinteni. |
| --- | --- |

(140)

A második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek az EUSMET-től, amely támogatta a Bizottság Malajzia figyelembevételére vonatkozó döntését, valamint a kérelmezőtől, amely fenntartotta, hogy Brazíliát helyénvaló megfelelő reprezentatív országnak tekinteni.

| (141) | A kérelmező a PMB Silicon Bhd vállalat pénzügyi adatai alapján vitatta Malajzia reprezentatív országként való figyelembevételét. A kérelmező – bizonyíték benyújtása nélkül – azt állította, hogy a vállalat 2020-ban veszteséges volt. |
| --- | --- |

(141)

A kérelmező a PMB Silicon Bhd vállalat pénzügyi adatai alapján vitatta Malajzia reprezentatív országként való figyelembevételét. A kérelmező – bizonyíték benyújtása nélkül – azt állította, hogy a vállalat 2020-ban veszteséges volt.

| (142) | 2022. április 1-jei beadványában az EUSMET benyújtotta a PMB Silicon Bhd helyi szinten közzétett beszámolóját, amely igazolta, hogy a vállalat 2020-ban nyereséges volt. A Bizottság ennek alapján elutasította az Euroalliages érvelését. |
| --- | --- |

(142)

2022. április 1-jei beadványában az EUSMET benyújtotta a PMB Silicon Bhd helyi szinten közzétett beszámolóját, amely igazolta, hogy a vállalat 2020-ban nyereséges volt. A Bizottság ennek alapján elutasította az Euroalliages érvelését.

| (143) | A kérelmező vitatta továbbá Malajzia nyilvánosan hozzáférhető, melléktermékekre vonatkozó adatai egy részének reprezentativitását, és ismételten kérte, hogy e tényezők tekintetében a Bizottság – amennyiben ez helyénvaló – Brazília adatait, egyéb esetben pedig más országok adatait használja fel. |
| --- | --- |

(143)

A kérelmező vitatta továbbá Malajzia nyilvánosan hozzáférhető, melléktermékekre vonatkozó adatai egy részének reprezentativitását, és ismételten kérte, hogy e tényezők tekintetében a Bizottság – amennyiben ez helyénvaló – Brazília adatait, egyéb esetben pedig más országok adatait használja fel.

| (144) | A Bizottság ezért újra megvizsgálta a malajziai adatokat, figyelembe véve mind a kérelmező, mind az EUSMET ezen adatokkal kapcsolatos észrevételeit. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a termelési tényezőkre vonatkozó malajziai adatok megbízhatóak. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy mivel a rendes érték kiszámítása keretében a melléktermékekből származó bevételt százalékos arány alapján számítja ki, a melléktermékekre vonatkozó második feljegyzésben szereplő referenciaértékeket a továbbiakban nem alkalmazza. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság ezért újra megvizsgálta a malajziai adatokat, figyelembe véve mind a kérelmező, mind az EUSMET ezen adatokkal kapcsolatos észrevételeit. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a termelési tényezőkre vonatkozó malajziai adatok megbízhatóak. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy mivel a rendes érték kiszámítása keretében a melléktermékekből származó bevételt százalékos arány alapján számítja ki, a melléktermékekre vonatkozó második feljegyzésben szereplő referenciaértékeket a továbbiakban nem alkalmazza.

| (145) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Brazília tekintetében a kérelmező elismerte, hogy egyes adatok nem megfelelőek, így más forrásokat kell felhasználni. A Bizottság ezért elutasította a kérelmező ezen érvét. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Brazília tekintetében a kérelmező elismerte, hogy egyes adatok nem megfelelőek, így más forrásokat kell felhasználni. A Bizottság ezért elutasította a kérelmező ezen érvét.

| (146) | A második feljegyzés kiadását követően a Bizottság megállapította, hogy hiba történt a faforgács Malajziába történő behozatalára vonatkozó GTA-adatok kinyerésében. Az adatok kinyerése CNY helyett EUR-ban történt, ami téves tonnánkénti árat eredményezett. Az elemzés során azonban megállapítást nyert, hogy a CNY-ban kifejezett tényleges tonnánkénti ár jóval meghaladta az uniós gazdasági ágazat által fizetett árat, és valamennyi ország esetében messze meghaladta a GTA szerinti átlagos tonnánkénti exportárat. |
| --- | --- |

(146)

A második feljegyzés kiadását követően a Bizottság megállapította, hogy hiba történt a faforgács Malajziába történő behozatalára vonatkozó GTA-adatok kinyerésében. Az adatok kinyerése CNY helyett EUR-ban történt, ami téves tonnánkénti árat eredményezett. Az elemzés során azonban megállapítást nyert, hogy a CNY-ban kifejezett tényleges tonnánkénti ár jóval meghaladta az uniós gazdasági ágazat által fizetett árat, és valamennyi ország esetében messze meghaladta a GTA szerinti átlagos tonnánkénti exportárat.

| (147) | mivel a faforgács árai nem minősültek reprezentatívnak, továbbá mivel nem állt rendelkezésre a faforgács torzulástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság megállapította, hogy az Európai Unióba irányuló behozatal CNY-ban kifejezett tonnánkénti átlagos importára megfelelő referenciaérték e nyersanyag tekintetében. |
| --- | --- |

(147)

mivel a faforgács árai nem minősültek reprezentatívnak, továbbá mivel nem állt rendelkezésre a faforgács torzulástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság megállapította, hogy az Európai Unióba irányuló behozatal CNY-ban kifejezett tonnánkénti átlagos importára megfelelő referenciaérték e nyersanyag tekintetében.

| (148) | A kérelmező vitatta továbbá a villamosenergia- és munkaerőköltségekre vonatkozó adatforrásokat, és úgy ítélte meg, hogy azok „elavultak” (46). |
| --- | --- |

(148)

A kérelmező vitatta továbbá a villamosenergia- és munkaerőköltségekre vonatkozó adatforrásokat, és úgy ítélte meg, hogy azok „elavultak” (46).

46

| (149) | A Bizottság a források ismételt ellenőrzését követően a villamos energia tekintetében megállapította, hogy a második feljegyzésben feltüntetett díjak továbbra is hatályban vannak. A munkaerőköltségeket illetően azonban a második feljegyzésben megjelölt forrás a 2016. évre vonatkozik. A Bizottság ezért frissebb adatokat keresett, és a Malajziai Statisztikai Hivatal 2021 júliusában közzétett munkaerőköltség-statisztikáit (Salaries and Wages Survey Report 2020) (47) jelölte meg megfelelő adatforrásként. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a források ismételt ellenőrzését követően a villamos energia tekintetében megállapította, hogy a második feljegyzésben feltüntetett díjak továbbra is hatályban vannak. A munkaerőköltségeket illetően azonban a második feljegyzésben megjelölt forrás a 2016. évre vonatkozik. A Bizottság ezért frissebb adatokat keresett, és a Malajziai Statisztikai Hivatal 2021 júliusában közzétett munkaerőköltség-statisztikáit (Salaries and Wages Survey Report 2020) (47) jelölte meg megfelelő adatforrásként.

47

3.2.3.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (150) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(150)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.2.3.5.   Következtetés

Következtetés

| (151) | A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(151)

A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.2.4.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (152) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például nyersanyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(152)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például nyersanyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó nyilvánosan elérhető információkra nézve.

| (153) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulástól mentes költségét. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (48) és az energia (49) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a hivatalos malajziai adatokat használja majd. |
| --- | --- |

(153)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulástól mentes költségét. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (48) és az energia (49) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a hivatalos malajziai adatokat használja majd.

48

49

3.2.5.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (154) | A felülvizsgálati kérelemben közölt összes információ, valamint a kérelmező és az érdekeltek által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A szilícium termelési tényezői









  Termelési tényező | Malajziában alkalmazott árukód | Torzulástól mentes érték (CNY) | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Kvarc | 2506 10 | 468,20 | Tonna |
| Közepes hamutartalmú szén | 2701 19 | 437,23 | Tonna |
| Faforgács | 4401 21 | 412,50 | Tonna |
| | 4401 22 | 412,50 | Tonna |
| Szénelektróda | 8545 11 | 39 692,39 | Tonna |
| Munkaerő |
| Munkaerő | | 21,92 | Munkaóra |
| Energia |
| Villamos energia | | 0,53 | kWh |

(154)

A felülvizsgálati kérelemben közölt összes információ, valamint a kérelmező és az érdekeltek által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A szilícium termelési tényezői

A szilícium termelési tényezői

Termelési tényező

Malajziában alkalmazott árukód

Torzulástól mentes érték (CNY)

Mértékegység

Nyersanyagok

Kvarc

2506 10

468,20

Tonna

Közepes hamutartalmú szén

2701 19

437,23

Tonna

Faforgács

4401 21

412,50

Tonna

4401 22

412,50

Tonna

Szénelektróda

8545 11

39 692,39

Tonna

Munkaerő

Munkaerő

21,92

Munkaóra

Energia

Villamos energia

0,53

kWh

3.2.6.   Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (155) | A szilíciumot bemerülő ívkemencében állítják elő kvarc (szilícium-dioxid) karbotermikus redukciójával különféle szénreduktánsok, például szén és faforgács jelenlétében. |
| --- | --- |

(155)

A szilíciumot bemerülő ívkemencében állítják elő kvarc (szilícium-dioxid) karbotermikus redukciójával különféle szénreduktánsok, például szén és faforgács jelenlétében.

| (156) | A reprezentatív országban található gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba érkező importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul. |
| --- | --- |

(156)

A reprezentatív országban található gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba érkező importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul.

| (157) | A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (50) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(157)

A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (50) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

50

| (158) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták.

| (159) | A Bizottság a Kínán kívüli egyéb országokból érkező behozatal fennmaradó adatait – a faforgács kivételével – valamennyi input tekintetében reprezentatívnak ítélte. A (146) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a faforgács Malajziába irányuló behozatalának árát nem tekintette reprezentatívnak, ezért az Európai Unióba irányuló behozatal adatait használta fel. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a Kínán kívüli egyéb országokból érkező behozatal fennmaradó adatait – a faforgács kivételével – valamennyi input tekintetében reprezentatívnak ítélte. A (146) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a faforgács Malajziába irányuló behozatalának árát nem tekintette reprezentatívnak, ezért az Európai Unióba irányuló behozatal adatait használta fel.

| (160) | Egyes termelési tényezők esetében az uniós gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. |
| --- | --- |

(160)

Egyes termelési tényezők esetében az uniós gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki.

| (161) | mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, továbbá az együttműködő exportáló gyártók által közölt adatok hiányában a Bizottság úgy határozott, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megfelelő reprezentatív ország megállapított torzulástól mentes referenciaértékeinek használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(161)

mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, továbbá az együttműködő exportáló gyártók által közölt adatok hiányában a Bizottság úgy határozott, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megfelelő reprezentatív ország megállapított torzulástól mentes referenciaértékeinek használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

| (162) | A melléktermékek tekintetében a Bizottság kiszámította melléktermékekből származó, az uniós gazdasági ágazat által bejelentett bevételnek a teljes előállítási költséghez viszonyított százalékos arányát, és ezt az arányt a megfelelő reprezentatív országban megállapított torzulásmentes referenciaértékek alkalmazása során levonta az újraszámított előállítási költségből. |
| --- | --- |

(162)

A melléktermékek tekintetében a Bizottság kiszámította melléktermékekből származó, az uniós gazdasági ágazat által bejelentett bevételnek a teljes előállítási költséghez viszonyított százalékos arányát, és ezt az arányt a megfelelő reprezentatív országban megállapított torzulásmentes referenciaértékek alkalmazása során levonta az újraszámított előállítási költségből.

| (163) | Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat lényegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(163)

Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat lényegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

3.2.7.   Munkaerő

Munkaerő

| (164) | A malajziai munkaerőköltségeket a malajziai kormány Statisztikai Minisztériuma teszi közzé (51). A Bizottság e forrás alapján, a feldolgozóiparra vonatkozóan közzétett alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2020. évi adatainak felhasználásával határozta meg a malajziai béreket. A Statisztikai Minisztérium szerint ennek havi összege 2 542 MYR. A Bizottság az átlagosan havi 186 munkaóra alapján 13,67 MYR/óra mértékű átlagbért számított. |
| --- | --- |

(164)

A malajziai munkaerőköltségeket a malajziai kormány Statisztikai Minisztériuma teszi közzé (51). A Bizottság e forrás alapján, a feldolgozóiparra vonatkozóan közzétett alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2020. évi adatainak felhasználásával határozta meg a malajziai béreket. A Statisztikai Minisztérium szerint ennek havi összege 2 542 MYR. A Bizottság az átlagosan havi 186 munkaóra alapján 13,67 MYR/óra mértékű átlagbért számított.

51

3.2.8.   Villamos energia

Villamos energia

| (165) | A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árait a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat teszi közzé (52). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. A Bizottság a TNB „E2 díjszabás – Középfeszültségű csúcsidőn belüli/csúcsidőn kívüli ipari tarifa” ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árait vette figyelembe a villamos energia kilowattóránkénti költségének megállapításához. |
| --- | --- |

(165)

A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árait a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat teszi közzé (52). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. A Bizottság a TNB „E2 díjszabás – Középfeszültségű csúcsidőn belüli/csúcsidőn kívüli ipari tarifa” ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árait vette figyelembe a villamos energia kilowattóránkénti költségének megállapításához.

52

3.2.9.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (166) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(166)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (167) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(167)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére.

3.2.10.   A rendes érték kiszámítása

A rendes érték kiszámítása

| (168) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(168)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (169) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a szilícium előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta az előzőekben ismertetett, Malajziára vonatkozóan megfigyelt, torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a szilícium előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta az előzőekben ismertetett, Malajziára vonatkozóan megfigyelt, torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (170) | A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat az előzőekben ismertetett módon megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségeket és a nyereséget a PMB Silicon Bhd 2020. évi pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, amelyeket a vállalat az auditált beszámolójában közölt (53). |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat az előzőekben ismertetett módon megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségeket és a nyereséget a PMB Silicon Bhd 2020. évi pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, amelyeket a vállalat az auditált beszámolójában közölt (53).

53

| (171) | A Bizottság a következő százalékos mértékeket alkalmazta a rendes értéknek a torzulástól mentes előállítási költség alapján történő kiszámításához:






  — | a gyártási általános költségek hozzáadása (együttesen a közvetlen előállítási költségek 7,6 %-a), |
| --- | --- | --- |

(171)

A Bizottság a következő százalékos mértékeket alkalmazta a rendes értéknek a torzulástól mentes előállítási költség alapján történő kiszámításához:

—

a gyártási általános költségek hozzáadása (együttesen a közvetlen előállítási költségek 7,6 %-a),

| — | az SGA-költségek és egyéb költségek hozzáadása (a teljes előállítási költség 17,7 %-a), |
| --- | --- |

—

az SGA-költségek és egyéb költségek hozzáadása (a teljes előállítási költség 17,7 %-a),

| — | a melléktermékekből származó bevétel eltávolítása (az előállítási költség 6,97 %-a), valamint |
| --- | --- |

—

a melléktermékekből származó bevétel eltávolítása (az előállítási költség 6,97 %-a), valamint

| — | a nyereség hozzáadása (az előállítási költség 5,05 %-a). |
| --- | --- |

—

a nyereség hozzáadása (az előállítási költség 5,05 %-a).

| (172) | Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(172)

Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (173) | A tájékoztatást követően az EUSMET észrevételeket tett a melléktermékekből származó bevétel kezelésére használt módszerrel kapcsolatban, amely az előállítási költség, semmint a gyártási költség százalékos arányán alapult. |
| --- | --- |

(173)

A tájékoztatást követően az EUSMET észrevételeket tett a melléktermékekből származó bevétel kezelésére használt módszerrel kapcsolatban, amely az előállítási költség, semmint a gyártási költség százalékos arányán alapult.

| (174) | A jelen ügyben alkalmazott módszer megfelelő, mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, ezért a rendes érték kiszámítása a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott felhasználási adatok formátumán alapult, amelyek a melléktermékekből származó bevételüket előállítási költségeik százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(174)

A jelen ügyben alkalmazott módszer megfelelő, mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, ezért a rendes érték kiszámítása a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott felhasználási adatok formátumán alapult, amelyek a melléktermékekből származó bevételüket előállítási költségeik százalékában fejezték ki.

| (175) | Az EUSMET beadványában szereplő szimulációk az indexált rendes értéket 122,87-ről 119,92-re módosítják, ami valamivel kevesebb mint 3 százalékpontos csökkenést jelent. A Bizottság úgy véli, hogy e csekély különbség nem indokolja az uniós gazdasági ágazattól kapott felhasználási adatok módosítását, ahol a melléktermékekből származó bevételt az előállítási költség százalékában fejezik ki. |
| --- | --- |

(175)

Az EUSMET beadványában szereplő szimulációk az indexált rendes értéket 122,87-ről 119,92-re módosítják, ami valamivel kevesebb mint 3 százalékpontos csökkenést jelent. A Bizottság úgy véli, hogy e csekély különbség nem indokolja az uniós gazdasági ágazattól kapott felhasználási adatok módosítását, ahol a melléktermékekből származó bevételt az előállítási költség százalékában fejezik ki.

| (176) | Mindenesetre a rendes érték hatályvesztési felülvizsgálat keretében történő kiszámításának célja annak megállapítása, hogy a dömping folytatódik-e, a dömping folytatódására vonatkozó megállapítás pedig attól függetlenül nem változna, hogy az EUSMET milyen módszereket javasol a melléktermékekből származó bevételek kezelésére. |
| --- | --- |

(176)

Mindenesetre a rendes érték hatályvesztési felülvizsgálat keretében történő kiszámításának célja annak megállapítása, hogy a dömping folytatódik-e, a dömping folytatódására vonatkozó megállapítás pedig attól függetlenül nem változna, hogy az EUSMET milyen módszereket javasol a melléktermékekből származó bevételek kezelésére.

| (177) | Az EUSMET dömpingszámításokkal kapcsolatos állításainak vizsgálatakor azonban a Bizottság megállapította, hogy hiba történt a számításban (a melléktermékekből származó bevételt nem vonta le az előállítási költségből), amely a rendes érték túlértékelését eredményezte. A Bizottság javította a hibát, és a javított értékről tájékoztatta az érdekelt feleket. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(177)

Az EUSMET dömpingszámításokkal kapcsolatos állításainak vizsgálatakor azonban a Bizottság megállapította, hogy hiba történt a számításban (a melléktermékekből származó bevételt nem vonta le az előállítási költségből), amely a rendes érték túlértékelését eredményezte. A Bizottság javította a hibát, és a javított értékről tájékoztatta az érdekelt feleket. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

| (178) | Az EUSMET további részletes tájékoztatást kért a rendes érték kiszámításáról és különösen a rendes érték kiszámításához figyelembe vett termelési tényezők mennyiségére vonatkozó adatokról. |
| --- | --- |

(178)

Az EUSMET további részletes tájékoztatást kért a rendes érték kiszámításáról és különösen a rendes érték kiszámításához figyelembe vett termelési tényezők mennyiségére vonatkozó adatokról.

| (179) | A Bizottság a referenciaértékekre és a termelési tényezőkre vonatkozó információkat 2022. június 17-én elhelyezte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletének címzett szóbeli jegyzékhez csatolt nyilvános aktában (54). |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság a referenciaértékekre és a termelési tényezőkre vonatkozó információkat 2022. június 17-én elhelyezte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletének címzett szóbeli jegyzékhez csatolt nyilvános aktában (54).

54

| (180) | A Bizottság egyetlen érdekelt féllel sem közölte a mintában szereplő uniós gyártók által egy tonna szilícium előállításához felhasznált egyes termelési tényezők mennyiségét, mivel ezek az információk üzleti szempontból bizalmasak. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság egyetlen érdekelt féllel sem közölte a mintában szereplő uniós gyártók által egy tonna szilícium előállításához felhasznált egyes termelési tényezők mennyiségét, mivel ezek az információk üzleti szempontból bizalmasak.

| (181) | A rendes érték kiszámításához használt módszert a tájékoztató valamennyi érdekelt fél számára világosan ismertette, és azt a fenti (168)–(172) preambulumbekezdés is tartalmazza. |
| --- | --- |

(181)

A rendes érték kiszámításához használt módszert a tájékoztató valamennyi érdekelt fél számára világosan ismertette, és azt a fenti (168)–(172) preambulumbekezdés is tartalmazza.

3.3.   Exportár

Exportár

| (182) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az exportárat az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve, a korábbi ügyek adatai alapján a (tengeri) fuvarozási és biztosítási költségek, valamint a belföldi szállítási költségek 5 %-os becsült mértékével csökkentve állapította meg. |
| --- | --- |

(182)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az exportárat az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve, a korábbi ügyek adatai alapján a (tengeri) fuvarozási és biztosítási költségek, valamint a belföldi szállítási költségek 5 %-os becsült mértékével csökkentve állapította meg.

3.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (183) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat.

| (184) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően nem igazította ki a rendes értéket vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében, mivel mindkét eseteben már gyártelepi adattal rendelkezett. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően nem igazította ki a rendes értéket vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében, mivel mindkét eseteben már gyártelepi adattal rendelkezett.

3.5.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (185) | A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság 26,9 %-os dömpingkülönbözetet számított ki. |
| --- | --- |

(185)

A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság 26,9 %-os dömpingkülönbözetet számított ki.

| (186) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (187) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá






  (1) | a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitást, valamint |
| --- | --- | --- |

(187)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá

(1)

a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitást, valamint

| (2) | az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(2)

az uniós piac vonzerejét.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (188) | A felülvizsgálati kérelem a kínai termelési kapacitást évi 6–8 millió tonnára becsülte, továbbá megállapította, hogy általános az egyetértés abban, hogy a kínai termelési kapacitás meghaladja a teljes világfogyasztást. A kérelmező becslése szerint a kínai kapacitáskihasználás mértéke 2020-ban 20 %–40 % között volt. A kérelem rámutatott továbbá, hogy 2014-ben Kína évi 3–5 millió tonnás termelési kapacitással rendelkezett, ami arra utal, hogy az elmúlt években jelentősen növelte kapacitását. |
| --- | --- |

(188)

A felülvizsgálati kérelem a kínai termelési kapacitást évi 6–8 millió tonnára becsülte, továbbá megállapította, hogy általános az egyetértés abban, hogy a kínai termelési kapacitás meghaladja a teljes világfogyasztást. A kérelmező becslése szerint a kínai kapacitáskihasználás mértéke 2020-ban 20 %–40 % között volt. A kérelem rámutatott továbbá, hogy 2014-ben Kína évi 3–5 millió tonnás termelési kapacitással rendelkezett, ami arra utal, hogy az elmúlt években jelentősen növelte kapacitását.

| (189) | Óvatos megközelítésben is – 6 millió tonnás termelési kapacitást és 40 %-os kihasználtságot feltételezve – Kína mintegy 3,6 millió tonnás szabad kapacitással rendelkezne. Ez a teljes uniós felhasználás körülbelül hétszerese. |
| --- | --- |

(189)

Óvatos megközelítésben is – 6 millió tonnás termelési kapacitást és 40 %-os kihasználtságot feltételezve – Kína mintegy 3,6 millió tonnás szabad kapacitással rendelkezne. Ez a teljes uniós felhasználás körülbelül hétszerese.

| (190) | A Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is jelentős szabad kapacitást állapított meg Kínában, és arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást valóban az uniós piac ellátására használhatják (55). Nem érkezett olyan bizonyíték, amely megkérdőjelezné ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is jelentős szabad kapacitást állapított meg Kínában, és arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást valóban az uniós piac ellátására használhatják (55). Nem érkezett olyan bizonyíték, amely megkérdőjelezné ezt a következtetést.

55

| (191) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET vitatta a kínai szabad termelési kapacitásnak a felülvizsgálati kérelemben szereplő mértékét. Az EUSMET ismételten kérte, hogy a kérelmezők tegyék elérhetővé a felülvizsgálati kérelemben említett AlloyConsult-jelentést. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés szerzői jogi védelem alatt áll, a felülvizsgálati kérelem nyilvános változata pedig elégséges összefoglalást ad a jelentés megállapításairól. |
| --- | --- |

(191)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET vitatta a kínai szabad termelési kapacitásnak a felülvizsgálati kérelemben szereplő mértékét. Az EUSMET ismételten kérte, hogy a kérelmezők tegyék elérhetővé a felülvizsgálati kérelemben említett AlloyConsult-jelentést. A Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés szerzői jogi védelem alatt áll, a felülvizsgálati kérelem nyilvános változata pedig elégséges összefoglalást ad a jelentés megállapításairól.

| (192) | Az EUSMET ehelyett a CRU 2021. áprilisi jelentésére hivatkozott, amely szerint Kína évi 5 millió tonnás névleges kapacitással, valamint évi 4 millió tonnás „operatív” kapacitással rendelkezik. |
| --- | --- |

(192)

Az EUSMET ehelyett a CRU 2021. áprilisi jelentésére hivatkozott, amely szerint Kína évi 5 millió tonnás névleges kapacitással, valamint évi 4 millió tonnás „operatív” kapacitással rendelkezik.

| (193) | Az EUSMET vitatta a 20–40 %-os kapacitáskihasználást is, amely a felülvizsgálati kérelemben szereplő 6 millió tonnás becsült kapacitáson és 2 millió tonnás termelésen alapul. |
| --- | --- |

(193)

Az EUSMET vitatta a 20–40 %-os kapacitáskihasználást is, amely a felülvizsgálati kérelemben szereplő 6 millió tonnás becsült kapacitáson és 2 millió tonnás termelésen alapul.

| (194) | Az EUSMET nem közölt becslést Kína 2020. évi szilíciumtermeléséről. A felülvizsgálati kérelemben szereplő 2 millió tonnás termelésre és a CRU 4 millió tonnás kapacitásra vonatkozó becslése alapján az említett adatokból 50 %-os kapacitáskihasználás adódna, míg az uniós piacra irányuló export céljára felhasználható kapacitás 2 millió tonnára becsülhető. |
| --- | --- |

(194)

Az EUSMET nem közölt becslést Kína 2020. évi szilíciumtermeléséről. A felülvizsgálati kérelemben szereplő 2 millió tonnás termelésre és a CRU 4 millió tonnás kapacitásra vonatkozó becslése alapján az említett adatokból 50 %-os kapacitáskihasználás adódna, míg az uniós piacra irányuló export céljára felhasználható kapacitás 2 millió tonnára becsülhető.

| (195) | A Bizottság tehát fenntartja arra vonatkozó megállapításait, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valóban fel lehetne használni az uniós piac ellátására. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság tehát fenntartja arra vonatkozó megállapításait, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valóban fel lehetne használni az uniós piac ellátására.

| (196) | Az EUSMET megjegyezte továbbá, hogy 2021. augusztus 10-i beadványában bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kínai szilíciumkereslet növekszik, amelyet a jövőben a kínai szabad kapacitásból fognak fedezni, ezáltal pedig csökken az uniós piac ellátására jutó szilíciummennyiség. |
| --- | --- |

(196)

Az EUSMET megjegyezte továbbá, hogy 2021. augusztus 10-i beadványában bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kínai szilíciumkereslet növekszik, amelyet a jövőben a kínai szabad kapacitásból fognak fedezni, ezáltal pedig csökken az uniós piac ellátására jutó szilíciummennyiség.

| (197) | Az EUSMET 2021. augusztus 10-i beadványa szerint „a CRU szerint a kínai szilíciumfém-kereslet várhatóan az elkövetkező években nő a legnagyobb ütemben”. Ezt a CRU 2021. áprilisi szilíciumfém-piaci kitekintése említi. |
| --- | --- |

(197)

Az EUSMET 2021. augusztus 10-i beadványa szerint „a CRU szerint a kínai szilíciumfém-kereslet várhatóan az elkövetkező években nő a legnagyobb ütemben”. Ezt a CRU 2021. áprilisi szilíciumfém-piaci kitekintése említi.

| (198) | Beadványában az EUSMET nem közölt összefoglalást a CRU 2021. áprilisi szilíciumfém-piaci kitekintéséről, mivel a jelentés szerzői jogi védelem alatt áll. |
| --- | --- |

(198)

Beadványában az EUSMET nem közölt összefoglalást a CRU 2021. áprilisi szilíciumfém-piaci kitekintéséről, mivel a jelentés szerzői jogi védelem alatt áll.

| (199) | Jelenleg a Bizottságnak benyújtott valamennyi bizonyíték arra utal, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet a meglévő kínai kereslet nem köt le. Ha beigazolódik az a CRU jelentésében szereplő előrejelzés, amely szerint a kínai szilíciumfém iránti kereslet várhatóan növekedni fog, akkor a megnövekedett kereslet nemhogy Kína névleges kapacitásának, de teljes operatív tartalékkapacitásának lekötéséhez sem lenne bizonyítottan elegendő. |
| --- | --- |

(199)

Jelenleg a Bizottságnak benyújtott valamennyi bizonyíték arra utal, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet a meglévő kínai kereslet nem köt le. Ha beigazolódik az a CRU jelentésében szereplő előrejelzés, amely szerint a kínai szilíciumfém iránti kereslet várhatóan növekedni fog, akkor a megnövekedett kereslet nemhogy Kína névleges kapacitásának, de teljes operatív tartalékkapacitásának lekötéséhez sem lenne bizonyítottan elegendő.

| (200) | A CRU-jelentés előrejelzései ezért nem változtatnak azon következtetésünkön, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína fennmaradó szabad kapacitása elláthatná az Európai Uniót. |
| --- | --- |

(200)

A CRU-jelentés előrejelzései ezért nem változtatnak azon következtetésünkön, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína fennmaradó szabad kapacitása elláthatná az Európai Uniót.

4.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (201) | A hatályban lévő intézkedések ellenére az Unióba irányuló folyamatos behozatal arra enged következtetni, hogy az uniós piac továbbra is vonzó, és az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna a dömpingelt áron történő behozatal. |
| --- | --- |

(201)

A hatályban lévő intézkedések ellenére az Unióba irányuló folyamatos behozatal arra enged következtetni, hogy az uniós piac továbbra is vonzó, és az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna a dömpingelt áron történő behozatal.

| (202) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Koreai Köztársaságban és Tajvanon feladott behozatalokra vonatkozóan továbbra is hatályban vannak a kijátszás elleni intézkedések (56). A hatályban lévő intézkedések kijátszására irányuló erőfeszítések arra utalnak, hogy az uniós piac változatlanul vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Koreai Köztársaságban és Tajvanon feladott behozatalokra vonatkozóan továbbra is hatályban vannak a kijátszás elleni intézkedések (56). A hatályban lévő intézkedések kijátszására irányuló erőfeszítések arra utalnak, hogy az uniós piac változatlanul vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

56

| (203) | Az Egyesült Királyság volt a második legnagyobb szilíciumfelhasználó az Unióban. Bár az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése hatással volt az uniós piacra, az Unió továbbra is vonzó piac a kínai exportőrök számára. Ez a Kínából a fennmaradó uniós piacra irányuló, az előzőekben említett folyamatos szilíciumbehozatal alapján mondható el. |
| --- | --- |

(203)

Az Egyesült Királyság volt a második legnagyobb szilíciumfelhasználó az Unióban. Bár az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése hatással volt az uniós piacra, az Unió továbbra is vonzó piac a kínai exportőrök számára. Ez a Kínából a fennmaradó uniós piacra irányuló, az előzőekben említett folyamatos szilíciumbehozatal alapján mondható el.

| (204) | A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzó-e az árszintek szempontjából. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzó-e az árszintek szempontjából.

| (205) | Először is a kár és az alákínálás kapcsán az alábbiakban kifejtett módon a vizsgálat megállapította, hogy a kínai importárak a dömpingellenes vámokkal együtt is 9,2 %-kal kínáltak alá az uniós gyártók árainak a felülvizsgálati időszakban. A vámok nélkül az alákínálás 14,6 %-ot tenne ki. |
| --- | --- |

(205)

Először is a kár és az alákínálás kapcsán az alábbiakban kifejtett módon a vizsgálat megállapította, hogy a kínai importárak a dömpingellenes vámokkal együtt is 9,2 %-kal kínáltak alá az uniós gyártók árainak a felülvizsgálati időszakban. A vámok nélkül az alákínálás 14,6 %-ot tenne ki.

| (206) | Másodszor: a Bizottság elemezte a Kínából más országokba irányuló export 2020. évi, a GTA-ból származó árait. A felülvizsgálati kérelem a kínai szilícium három fő nyitott piacaként Japánt, a Koreai Köztársaságot és Indiát azonosította. 2020-ban az e három országba irányuló kivitel tette ki a teljes kínai szilíciumexport 46 %-át. A GTA szerint az ezen országokba irányuló export FOB-paritáson számított átlagára 2020-ban 1 800 USD/tonna volt. |
| --- | --- |

(206)

Másodszor: a Bizottság elemezte a Kínából más országokba irányuló export 2020. évi, a GTA-ból származó árait. A felülvizsgálati kérelem a kínai szilícium három fő nyitott piacaként Japánt, a Koreai Köztársaságot és Indiát azonosította. 2020-ban az e három országba irányuló kivitel tette ki a teljes kínai szilíciumexport 46 %-át. A GTA szerint az ezen országokba irányuló export FOB-paritáson számított átlagára 2020-ban 1 800 USD/tonna volt.

| (207) | A GTA-ból ugyanerre az időszakra vonatkozóan lekérdezett azonos adatok szerint az Unióba irányuló kivitel FOB-paritáson számított átlagára 1 915 USD/tonna volt. Ez arra enged következtetni, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére az uniós piac az árak tekintetében továbbra is vonzó a kínai exportőrök számára. |
| --- | --- |

(207)

A GTA-ból ugyanerre az időszakra vonatkozóan lekérdezett azonos adatok szerint az Unióba irányuló kivitel FOB-paritáson számított átlagára 1 915 USD/tonna volt. Ez arra enged következtetni, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére az uniós piac az árak tekintetében továbbra is vonzó a kínai exportőrök számára.

| (208) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megjegyezte, hogy az Európai Unió tagállamaiba irányuló kínai export EUR-ra kiigazított, 1 915 USD/tonna FOB-ára magasabb, mint az Európai Unióba irányuló kínai behozatalra vonatkozóan az alábbi 4. táblázatban feltüntetett 1 523 EUR/tonna CIF-ár. |
| --- | --- |

(208)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megjegyezte, hogy az Európai Unió tagállamaiba irányuló kínai export EUR-ra kiigazított, 1 915 USD/tonna FOB-ára magasabb, mint az Európai Unióba irányuló kínai behozatalra vonatkozóan az alábbi 4. táblázatban feltüntetett 1 523 EUR/tonna CIF-ár.

| (209) | A Bizottság megjegyzi, hogy a GTA lekérdezése a kínai vámhatóságtól származó adatokon alapul, amelyeket a Bizottság mindössze viszonyítási pontként használt fel a különböző rendeltetési helyekre vonatkozó exportárak összehasonlításához. Az adatok nem használhatók fel az Unióba irányuló behozatal EUR-ban kifejezett pontos tonnánkénti értékére vonatkozó Eurostat-adatokkal való összehasonlításra, és lekérdezésük célja sem ez volt. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság megjegyzi, hogy a GTA lekérdezése a kínai vámhatóságtól származó adatokon alapul, amelyeket a Bizottság mindössze viszonyítási pontként használt fel a különböző rendeltetési helyekre vonatkozó exportárak összehasonlításához. Az adatok nem használhatók fel az Unióba irányuló behozatal EUR-ban kifejezett pontos tonnánkénti értékére vonatkozó Eurostat-adatokkal való összehasonlításra, és lekérdezésük célja sem ez volt.

| (210) | Végül pedig az, hogy az Egyesült Államokban magas dömpingellenes vámok vannak hatályban a Kínából származó szilícium behozatalára, még tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ausztráliában és Kanadában is vannak hatályban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések a Kínából származó szilícium behozatalával szemben. |
| --- | --- |

(210)

Végül pedig az, hogy az Egyesült Államokban magas dömpingellenes vámok vannak hatályban a Kínából származó szilícium behozatalára, még tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ausztráliában és Kanadában is vannak hatályban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések a Kínából származó szilícium behozatalával szemben.

4.3.   Következtetés

Következtetés

| (211) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(211)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné.

| (212) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kínai kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a jelentős mennyiségű dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(212)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kínai kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a jelentős mennyiségű dömping folytatódását eredményezné.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (213) | A hasonló terméket a figyelembe vett időszakban három gyártó állította elő az Unióban, közülük kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. Titoktartási okokból az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok indexált formában és/vagy értéktartományban megadva szerepelnek. |
| --- | --- |

(213)

A hasonló terméket a figyelembe vett időszakban három gyártó állította elő az Unióban, közülük kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. Titoktartási okokból az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok indexált formában és/vagy értéktartományban megadva szerepelnek.

| (214) | A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés [120 000–160 000] tonna volt (57). A Bizottság a számadatot az uniós gazdasági ágazatot alkotó három uniós gyártó kitöltött kérdőíve alapján számította ki. Az (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 100 %-át adták. |
| --- | --- |

(214)

A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés [120 000–160 000] tonna volt (57). A Bizottság a számadatot az uniós gazdasági ágazatot alkotó három uniós gyártó kitöltött kérdőíve alapján számította ki. Az (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 100 %-át adták.

57

5.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (215) | A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

| (216) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós fogyasztás (értéktartomány) | [500 000 –550 000 ] | [460 000 –510 000 ] | [430 000 –480 000 ] | [450 000 –500 000 ] |
| Index | 100 | 88 | 81 | 84 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat. |

(216)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós fogyasztás (értéktartomány)

[500 000 –550 000 ]

[460 000 –510 000 ]

[430 000 –480 000 ]

[450 000 –500 000 ]

Index

Index

100

100

88

88

81

81

84

84

Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.

Forrás

| (217) | Az uniós felhasználás 2020-ig folyamatosan csökkent, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 3 százalékponttal erősödött. Összességében az uniós felhasználás 16 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(217)

Az uniós felhasználás 2020-ig folyamatosan csökkent, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 3 százalékponttal erősödött. Összességében az uniós felhasználás 16 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

| (218) | A kereslet csökkenése részben az alumíniumgyártáshoz használt szilícium iránti alacsonyabb keresletnek tudható be, amelyet a nagyrészt szilícium felhasználásával előállított alumíniumot alkalmazó uniós gépjárműgyártás visszaesése okozott. A gépjárműágazat visszaesése a piac telítettségének tudható be, amely 2018-ban a legtöbb iparosodott országot érintette, a Covid19-világjárvány miatt 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett visszaesés mellett. A figyelembe vett időszakban a szilícium iránti kereslet is csökkent, amelyet részben befolyásolt a kereskedelmi forgalom általános a Covid19-világjárvány miatti zavara 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(218)

A kereslet csökkenése részben az alumíniumgyártáshoz használt szilícium iránti alacsonyabb keresletnek tudható be, amelyet a nagyrészt szilícium felhasználásával előállított alumíniumot alkalmazó uniós gépjárműgyártás visszaesése okozott. A gépjárműágazat visszaesése a piac telítettségének tudható be, amely 2018-ban a legtöbb iparosodott országot érintette, a Covid19-világjárvány miatt 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett visszaesés mellett. A figyelembe vett időszakban a szilícium iránti kereslet is csökkent, amelyet részben befolyásolt a kereskedelmi forgalom általános a Covid19-világjárvány miatti zavara 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban.

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

| (219) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (215) és (216) preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (215) és (216) preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (220) | A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene | 76 401 | 48 379 | 36 310 | 29 788 |
| Index | 100 | 63 | 48 | 39 |
| A vámköteles behozatal volumene | 33 416 | 10 714 | 10 637 | 12 017 |
| Index | 100 | 32 | 32 | 36 |
| Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal volumene | 42 985 | 37 665 | 25 673 | 17 771 |
| Index | 100 | 88 | 60 | 41 |
| Piaci részesedés (értéktartományok) | [12 –18  %] | [8 –13  %] | [5 –10  %] | [4 –9  %] |
| Index | 100 | 72 | 59 | 46 |
| Forrás: Eurostat. |

(220)

A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A behozatal volumene

76 401

48 379

36 310

29 788

Index

Index

100

100

63

63

48

48

39

39

A vámköteles behozatal volumene

33 416

10 714

10 637

12 017

Index

Index

100

100

32

32

32

32

36

36

Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal volumene

42 985

37 665

25 673

17 771

Index

Index

100

100

88

88

60

60

41

41

Piaci részesedés (értéktartományok)

[12 –18  %]

[8 –13  %]

[5 –10  %]

[4 –9  %]

Index

Index

100

100

72

72

59

59

46

46

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (221) | A figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal volumene folyamatosan csökkent (összességében 61 %-kal), amelynek következtében piaci részesedése a felére csökkent. |
| --- | --- |

(221)

A figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal volumene folyamatosan csökkent (összességében 61 %-kal), amelynek következtében piaci részesedése a felére csökkent.

| (222) | A Kínából származó szilícium nagy részét (a felülvizsgálati időszakban a teljes volumen 60 %-át) aktív feldolgozási eljárás keretében importálják, és elsősorban a vegyiparban használják fel nyersanyagként. Ezekre a behozatalokra nem fizetnek sem hagyományos, sem dömpingellenes vámot, feltéve, hogy a feldolgozott termékeket exportálják. |
| --- | --- |

(222)

A Kínából származó szilícium nagy részét (a felülvizsgálati időszakban a teljes volumen 60 %-át) aktív feldolgozási eljárás keretében importálják, és elsősorban a vegyiparban használják fel nyersanyagként. Ezekre a behozatalokra nem fizetnek sem hagyományos, sem dömpingellenes vámot, feltéve, hogy a feldolgozott termékeket exportálják.

| (223) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt állította, hogy nem áll fenn verseny a behozatal és az uniós termelés között, mivel a Kínából érkező szilíciumimport 56–80 %-a aktív feldolgozási eljárás keretében valósul meg, és hogy a behozatal különleges minőségű szilíciumhoz kapcsolódik, amelyet az Unióban nem gyártanak. |
| --- | --- |

(223)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt állította, hogy nem áll fenn verseny a behozatal és az uniós termelés között, mivel a Kínából érkező szilíciumimport 56–80 %-a aktív feldolgozási eljárás keretében valósul meg, és hogy a behozatal különleges minőségű szilíciumhoz kapcsolódik, amelyet az Unióban nem gyártanak.

| (224) | A (65) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a szilícium homogén terméknek minősül. A (48) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért a Bizottság kénytelen volt behozatali statisztikákra támaszkodni. A felülvizsgálat tárgyát képező termék valamennyi minőségi kategóriája ugyanazon KN-kód alatt szerepel, emellett – behozatali rendszertől függetlenül – olyan behozatali adatok sem állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé tennék a végfelhasználás vagy termékkategória szerinti különbségtételt. A (66) preambulumbekezdésben említett módon mivel az exportáló gyártók nem működtek együtt a jelen vizsgálat során, a behozatal többsége esetében a Bizottság nem tudja meghatározni, hogy mely terméktípusokat (vagy szilíciumminőségeket) importálják. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(224)

A (65) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint a szilícium homogén terméknek minősül. A (48) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért a Bizottság kénytelen volt behozatali statisztikákra támaszkodni. A felülvizsgálat tárgyát képező termék valamennyi minőségi kategóriája ugyanazon KN-kód alatt szerepel, emellett – behozatali rendszertől függetlenül – olyan behozatali adatok sem állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé tennék a végfelhasználás vagy termékkategória szerinti különbségtételt. A (66) preambulumbekezdésben említett módon mivel az exportáló gyártók nem működtek együtt a jelen vizsgálat során, a behozatal többsége esetében a Bizottság nem tudja meghatározni, hogy mely terméktípusokat (vagy szilíciumminőségeket) importálják. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (225) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1 786 | 1 693 | 1 523 | 1 532 |
| Index | 100 | 95 | 85 | 86 |
| Vámköteles behozatal | 1 538 | 1 337 | 1 311 | 1 496 |
| Index | 100 | 87 | 85 | 97 |
| Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal | 1 980 | 1 795 | 1 611 | 1 556 |
| Index | 100 | 91 | 81 | 79 |
| Uniós határparitáson számított CIF-árak. Forrás: Eurostat. |

(225)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

1 786

1 693

1 523

1 532

Index

Index

100

100

95

95

85

85

86

86

Vámköteles behozatal

1 538

1 337

1 311

1 496

Index

Index

100

100

87

87

85

85

97

97

Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal

1 980

1 795

1 611

1 556

Index

Index

100

100

91

91

81

81

79

79

Uniós határparitáson számított CIF-árak. Forrás: Eurostat.

Uniós határparitáson számított CIF-árak. Forrás:

| (226) | Az átlagos egységár 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban kismértékben, 1 %-kal emelkedett. Az érintett időszakban az ár összességében 14 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(226)

Az átlagos egységár 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban kismértékben, 1 %-kal emelkedett. Az érintett időszakban az ár összességében 14 %-kal csökkent.

| (227) | Az aktív feldolgozási eljárás keretében végzett szilíciumbehozatal importára a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent, míg a vámköteles behozatal 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban az aktív feldolgozási eljárás keretében importált szilícium ára magasabb volt, mint a vámköteles behozatal ára. |
| --- | --- |

(227)

Az aktív feldolgozási eljárás keretében végzett szilíciumbehozatal importára a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent, míg a vámköteles behozatal 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban az aktív feldolgozási eljárás keretében importált szilícium ára magasabb volt, mint a vámköteles behozatal ára.

5.3.2.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (228) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(228)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint

| — | az érintett országból az uniós piacon az első független vevő részére értékesített behozatal megfelelő súlyozott átlagára, amelyet a (182) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a költség, a biztosítás és a fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritáson) állapított meg a szerződéses és (adott esetben) a dömpingellenes vámok, valamint a behozatal utáni költségekkel (1 %) történő kiigazításokkal. |
| --- | --- |

—

az érintett országból az uniós piacon az első független vevő részére értékesített behozatal megfelelő súlyozott átlagára, amelyet a (182) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a költség, a biztosítás és a fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritáson) állapított meg a szerződéses és (adott esetben) a dömpingellenes vámok, valamint a behozatal utáni költségekkel (1 %) történő kiigazításokkal.

| (229) | Az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában kifejezett áralákínálás a behozatalra vonatkozó szerződéses és dömpingellenes vámok alkalmazásával 9,2 % volt. |
| --- | --- |

(229)

Az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában kifejezett áralákínálás a behozatalra vonatkozó szerződéses és dömpingellenes vámok alkalmazásával 9,2 % volt.

| (230) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt állította, hogy a Bizottságnak felül kellett volna vizsgálnia az alákínálási különbözet számítását egyrészt a behozatal utáni költségek figyelembevételével, másrészt az uniós értékesítési árak kiigazításával. Az EUSMET ezt arra a feltételezésre alapozta, hogy a Kínából érkező behozatal 40 %-át főként kereskedők, illetve importőrök végzik, míg az uniós gyártók az alumíniumágazatban működő végfelhasználóknak értékesítik a termékeiket. Emellett az EUSMET megállapította, hogy egyes uniós gyártóknál vállalatközi értékesítés zajlik, ezért a kereskedelem szintje eltérő. |
| --- | --- |

(230)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt állította, hogy a Bizottságnak felül kellett volna vizsgálnia az alákínálási különbözet számítását egyrészt a behozatal utáni költségek figyelembevételével, másrészt az uniós értékesítési árak kiigazításával. Az EUSMET ezt arra a feltételezésre alapozta, hogy a Kínából érkező behozatal 40 %-át főként kereskedők, illetve importőrök végzik, míg az uniós gyártók az alumíniumágazatban működő végfelhasználóknak értékesítik a termékeiket. Emellett az EUSMET megállapította, hogy egyes uniós gyártóknál vállalatközi értékesítés zajlik, ezért a kereskedelem szintje eltérő.

| (231) | A Bizottság először is emlékeztetni kíván arra, hogy a (48) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. A Bizottság ezért a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg az alákínálási különbözetet. Másodszor: a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET nem fejti ki, hogy a vevő típusa milyen módon állapítható meg a TARIC-szintű adatok alapján. Harmadszor: az EUSMET állításával ellentétben a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az együttműködő felhasználók jelentős számú beszerzést bonyolítottak közvetlenül Kínából, kereskedők és/vagy forgalmazók közreműködése nélkül. Negyedszer: a Bizottság nem vette figyelembe a vállalatközi értékesítéseket, így nincs különbség a kereskedelem szintjében. Ezért a Bizottságnak a vizsgálat során tett megállapításai nem támasztják alá az EUSMET beadványát. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság először is emlékeztetni kíván arra, hogy a (48) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. A Bizottság ezért a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg az alákínálási különbözetet. Másodszor: a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET nem fejti ki, hogy a vevő típusa milyen módon állapítható meg a TARIC-szintű adatok alapján. Harmadszor: az EUSMET állításával ellentétben a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az együttműködő felhasználók jelentős számú beszerzést bonyolítottak közvetlenül Kínából, kereskedők és/vagy forgalmazók közreműködése nélkül. Negyedszer: a Bizottság nem vette figyelembe a vállalatközi értékesítéseket, így nincs különbség a kereskedelem szintjében. Ezért a Bizottságnak a vizsgálat során tett megállapításai nem támasztják alá az EUSMET beadványát.

| (232) | Ezenkívül a Bizottság a (229) preambulumbekezdésben a Kínából érkező teljes behozatal alapján állapította meg az áralákínálást. Az egyértelműség kedvéért a Bizottság a teljes behozatal figyelembevételével 9,2 %-os, csak a vámköteles behozatal figyelembevételével pedig 0,4 %-os áralákínálást állapított meg. |
| --- | --- |

(232)

Ezenkívül a Bizottság a (229) preambulumbekezdésben a Kínából érkező teljes behozatal alapján állapította meg az áralákínálást. Az egyértelműség kedvéért a Bizottság a teljes behozatal figyelembevételével 9,2 %-os, csak a vámköteles behozatal figyelembevételével pedig 0,4 %-os áralákínálást állapított meg.

| (233) | A Bizottság a dömpingellenes vámok nélküli áralákínálást is kiszámította. A tájékoztatást követő észrevételek vizsgálatakor a Bizottság megállapította, hogy az érdekeltekkel közölt változatban a dömpingellenes vámok nélküli teljes alákínálás értékében elírás szerepel (a vámok levonása nem teljes értéken történt). Az elírás helyesbítését követően a Bizottság a teljes behozatal figyelembevételével 14,6 %-os, csak a vámköteles behozatal figyelembevételével pedig 13,9 %-os áralákínálást állapított meg. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság a dömpingellenes vámok nélküli áralákínálást is kiszámította. A tájékoztatást követő észrevételek vizsgálatakor a Bizottság megállapította, hogy az érdekeltekkel közölt változatban a dömpingellenes vámok nélküli teljes alákínálás értékében elírás szerepel (a vámok levonása nem teljes értéken történt). Az elírás helyesbítését követően a Bizottság a teljes behozatal figyelembevételével 14,6 %-os, csak a vámköteles behozatal figyelembevételével pedig 13,9 %-os áralákínálást állapított meg.

| (234) | Ezért a rendelkezésre álló bizonyítékok és a Bizottság által végzett árelemzés alapján a Bizottság elutasította az EUSMET túlzottan magas különbözetre vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(234)

Ezért a rendelkezésre álló bizonyítékok és a Bizottság által végzett árelemzés alapján a Bizottság elutasította az EUSMET túlzottan magas különbözetre vonatkozó állítását.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (235) | A Kínán kívüli harmadik országokból származó szilícium vámköteles és aktív feldolgozás keretében történő behozatala főként Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkezett. |
| --- | --- |

(235)

A Kínán kívüli harmadik országokból származó szilícium vámköteles és aktív feldolgozás keretében történő behozatala főként Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkezett.

| (236) | A szilícium egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatalának volumene, valamint annak piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvégia | Volumen (tonna) | 136 812 | 168 827 | 174 008 | 185 342 |
| | Index | 100 | 123 | 127 | 135 |
| | Piaci részesedés (értéktartományok) | [21 –26  %] | [35 –40  %] | [38 –43  %] | [39 –44  %] |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 960 | 1 860 | 1 809 | 1 787 |
| | Index | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Brazília | Volumen (tonna) | 64 467 | 31 721 | 41 663 | 43 467 |
| | Index | 100 | 49 | 65 | 67 |
| | Piaci részesedés (értéktartományok) | [10 –15  %] | [5 –10  %] | [9 –14  %] | [9 –14  %] |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 973 | 1 857 | 1 567 | 1 537 |
| | Index | 100 | 94 | 79 | 78 |
| Malajzia | Volumen (tonna) | 0 | 748 | 17 713 | 25 747 |
| | Index | N. a. | N. a. | N. a. | N. a. |
| | Piaci részesedés (értéktartományok) | 0  % | [0 –5  %] | [2 –6  %] | [5 –10  %] |
| | Átlagár (EUR/tonna) | | 1 594 | 1 519 | 1 569 |
| | Index | | 100 | 95 | 98 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 86 527 | 85 740 | 53 865 | 44 843 |
| | Index | 100 | 99 | 62 | 52 |
| | Piaci részesedés (értéktartományok) | [15 –20  %] | [16 –21  %] | [10 –15  %] | [6 –11  %] |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 974 | 1 662 | 1 648 | 1 764 |
| | Index | 100 | 84 | 83 | 89 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 287 805 | 287 036 | 287 248 | 299 399 |
| | Index | 100 | 100 | 100 | 104 |
| | Piaci részesedés (értéktartományok) | [50 –55  %] | [60 –65  %] | [65 -70  %] | [65 -70  %] |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 967 | 1 800 | 1 726 | 1 729 |
| | Index | 100 | 92 | 88 | 88 |
| Forrás: Eurostat. |

(236)

A szilícium egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatalának volumene, valamint annak piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Norvégia

Volumen (tonna)

136 812

168 827

174 008

185 342

Index

Index

100

100

123

123

127

127

135

135

Piaci részesedés (értéktartományok)

[21 –26  %]

[35 –40  %]

[38 –43  %]

[39 –44  %]

Átlagár (EUR/tonna)

1 960

1 860

1 809

1 787

Index

Index

100

100

95

95

92

92

91

91

Brazília

Volumen (tonna)

64 467

31 721

41 663

43 467

Index

Index

100

100

49

49

65

65

67

67

Piaci részesedés (értéktartományok)

[10 –15  %]

[5 –10  %]

[9 –14  %]

[9 –14  %]

Átlagár (EUR/tonna)

1 973

1 857

1 567

1 537

Index

Index

100

100

94

94

79

79

78

78

Malajzia

Volumen (tonna)

0

748

17 713

25 747

Index

Index

N. a.

N. a.

N. a.

N. a.

N. a.

N. a.

N. a.

N. a.

Piaci részesedés (értéktartományok)

0  %

[0 –5  %]

[2 –6  %]

[5 –10  %]

Átlagár (EUR/tonna)

1 594

1 519

1 569

Index

Index

100

100

95

95

98

98

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

86 527

85 740

53 865

44 843

Index

Index

100

100

99

99

62

62

52

52

Piaci részesedés (értéktartományok)

[15 –20  %]

[16 –21  %]

[10 –15  %]

[6 –11  %]

Átlagár (EUR/tonna)

1 974

1 662

1 648

1 764

Index

Index

100

100

84

84

83

83

89

89

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

287 805

287 036

287 248

299 399

Index

Index

100

100

100

100

100

100

104

104

Piaci részesedés (értéktartományok)

[50 –55  %]

[60 –65  %]

[65 -70  %]

[65 -70  %]

Átlagár (EUR/tonna)

1 967

1 800

1 726

1 729

Index

Index

100

100

92

92

88

88

88

88

Forrás: Eurostat.

| (237) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás 16 %-kal csökkent, a harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal nőtt. E behozatalok többsége Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkezett. Míg azonban a Norvégiából érkező behozatal 35 %-kal nőtt, a Brazíliából érkező behozatal 33 %-kal csökkent, a Malajziából érkező behozatal pedig 5–10 %-os piaci részesedést ért el a felülvizsgálati időszakban (ez utóbbi országból 2018-ban nem történt behozatal). |
| --- | --- |

(237)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás 16 %-kal csökkent, a harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal nőtt. E behozatalok többsége Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkezett. Míg azonban a Norvégiából érkező behozatal 35 %-kal nőtt, a Brazíliából érkező behozatal 33 %-kal csökkent, a Malajziából érkező behozatal pedig 5–10 %-os piaci részesedést ért el a felülvizsgálati időszakban (ez utóbbi országból 2018-ban nem történt behozatal).

| (238) | A harmadik országokból érkező behozatal tonnánkénti, euróban kifejezett importára folyamatosan csökkent az érintett időszakban (összességében 12 %-kal). A felülvizsgálati időszakban a Norvégiából, Brazíliából, Malajziából és az összes többi harmadik országból érkező behozatal árai átlagosan magasabbak voltak, mint a Kínából érkező behozatal árai. |
| --- | --- |

(238)

A harmadik országokból érkező behozatal tonnánkénti, euróban kifejezett importára folyamatosan csökkent az érintett időszakban (összességében 12 %-kal). A felülvizsgálati időszakban a Norvégiából, Brazíliából, Malajziából és az összes többi harmadik országból érkező behozatal árai átlagosan magasabbak voltak, mint a Kínából érkező behozatal árai.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (239) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(239)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

5.5.1.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (240) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen tonnában (értéktartomány) | [200 000 – 240 000 ] | [150 000 –190 000 ] | [110 000 –150 000 ] | [120 000 –160 000 ] |
| Index | 100 | 78 | 66 | 71 |
| Termelési kapacitás tonnában (értéktartomány) | [200 000 –240 000 ] | [170 000 –210 000 ] | [170 000 –210 000 ] | [170 000 –210 000 ] |
| Index | 100 | 84 | 84 | 83 |
| Kapacitáskihasználás (index) | 100 | 93 | 78 | 86 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(240)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen tonnában (értéktartomány)

[200 000 – 240 000 ]

[150 000 –190 000 ]

[110 000 –150 000 ]

[120 000 –160 000 ]

Index

Index

100

100

78

78

66

66

71

Termelési kapacitás tonnában (értéktartomány)

[200 000 –240 000 ]

[170 000 –210 000 ]

[170 000 –210 000 ]

[170 000 –210 000 ]

Index

Index

100

100

84

84

84

84

83

83

Kapacitáskihasználás (index)

Kapacitáskihasználás (index)

100

100

93

93

78

78

86

86

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (241) | A termelési volumen 2018 és 2020 között 34 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 5 %-kal nőtt. Összességében az érintett időszak alatt a termelési volumen az alacsonyabb kereslethez alkalmazkodva 29 %-kal csökkent. A termelési volumen alakulása a figyelembe vett időszak kezdetén kialakult kínálati többletet is tükrözi, amely megmutatkozott a 2018. évi – később fokozatosan csökkentett – zárókészletek volumenében is (lásd a (256) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(241)

A termelési volumen 2018 és 2020 között 34 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 5 %-kal nőtt. Összességében az érintett időszak alatt a termelési volumen az alacsonyabb kereslethez alkalmazkodva 29 %-kal csökkent. A termelési volumen alakulása a figyelembe vett időszak kezdetén kialakult kínálati többletet is tükrözi, amely megmutatkozott a 2018. évi – később fokozatosan csökkentett – zárókészletek volumenében is (lásd a (256) preambulumbekezdést).

| (242) | A termelési kapacitás szintén csökkent, de főként 2018 és 2019 között (16 %), és a felülvizsgálati időszakig viszonylag stabil maradt, amikor is további 1 %-kal csökkent. Mivel a termelési volumen gyorsabban csökkent, mint a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(242)

A termelési kapacitás szintén csökkent, de főként 2018 és 2019 között (16 %), és a felülvizsgálati időszakig viszonylag stabil maradt, amikor is további 1 %-kal csökkent. Mivel a termelési volumen gyorsabban csökkent, mint a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

5.5.1.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (243) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (értéktartomány) | [150 000 –190 000 ] | [120 000 –160 000 ] | [100 000 –140 000 ] | [110 000 –150 000 ] |
| Index | 100 | 80 | 64 | 71 |
| Piaci részesedés (értéktartományok) | [30 –35  %] | [25 –30  %] | [26 –31  %] | [27 –32  %] |
| Index | 100 | 90 | 80 | 85 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(243)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene (tonna) és piaci részesedése

Az értékesítés volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (értéktartomány)

[150 000 –190 000 ]

[120 000 –160 000 ]

[100 000 –140 000 ]

[110 000 –150 000 ]

Index

Index

100

100

80

80

64

64

71

71

Piaci részesedés (értéktartományok)

[30 –35  %]

[25 –30  %]

[26 –31  %]

[27 –32  %]

Index

Index

100

100

90

90

80

80

85

85

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (244) | Az uniós piaci értékesítés volumene a termeléshez hasonlóan alakult: 2018 és 2020 között folyamatosan, 36 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal nőtt. Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós értékesítés 29 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(244)

Az uniós piaci értékesítés volumene a termeléshez hasonlóan alakult: 2018 és 2020 között folyamatosan, 36 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal nőtt. Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós értékesítés 29 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent.

5.5.1.3.   Növekedés

Növekedés

| (245) | Míg a fogyasztás 16 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene és értékesítése is 29 %-kal csökkent, ami a piaci részesedés 15 %-os csökkenését eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat veszteségei a termelési volumen és az értékesítés tekintetében meghaladták a piac szűkülését. |
| --- | --- |

(245)

Míg a fogyasztás 16 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene és értékesítése is 29 %-kal csökkent, ami a piaci részesedés 15 %-os csökkenését eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat veszteségei a termelési volumen és az értékesítés tekintetében meghaladták a piac szűkülését.

5.5.1.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (246) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak létszáma (index) | 100 | 88 | 87 | 88 |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index) | 100 | 88 | 75 | 81 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(246)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az alkalmazottak létszáma (index)

Az alkalmazottak létszáma (index)

100

100

88

88

87

87

88

88

Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index)

Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index)

100

100

88

88

75

75

81

81

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (247) | A kapacitás alakulásának megfelelően a foglalkoztatás 2018 és 2019 között 12 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakig viszonylag stabil maradt. Mivel a termelés még gyorsabban csökkent (29 %), a termelékenység 2018 és a felülvizsgálati időszak között 19 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(247)

A kapacitás alakulásának megfelelően a foglalkoztatás 2018 és 2019 között 12 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakig viszonylag stabil maradt. Mivel a termelés még gyorsabban csökkent (29 %), a termelékenység 2018 és a felülvizsgálati időszak között 19 %-kal esett vissza.

5.5.1.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (248) | A Kínából érkező behozatal csökkenő szintje ellenére a 39,4 %-os dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, ami az uniós gazdasági ágazat számára is megnehezítette a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülést. |
| --- | --- |

(248)

A Kínából érkező behozatal csökkenő szintje ellenére a 39,4 %-os dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, ami az uniós gazdasági ágazat számára is megnehezítette a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülést.

5.5.1.6.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (249) | Az uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (tartomány) | [2 000 –2 200 ] | [1 700 –1 900 ] | [1 700 –1 900 ] | [1 700 –1 900 ] |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (index) | 100 | 88 | 85 | 87 |
| Gyártási egységköltség (tartomány) | [1 800 –2 000 ] | [1 700 –1 900 ] | [1 700 –1 900 ] | [1 700 –1 900 ] |
| Gyártási egységköltség (index) | 100 | 99 | 92 | 95 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(249)

Az uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (tartomány)

[2 000 –2 200 ]

[1 700 –1 900 ]

[1 700 –1 900 ]

[1 700 –1 900 ]

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (index)

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (index)

100

100

88

88

85

85

87

87

Gyártási egységköltség (tartomány)

[1 800 –2 000 ]

[1 700 –1 900 ]

[1 700 –1 900 ]

[1 700 –1 900 ]

Gyártási egységköltség (index)

Gyártási egységköltség (index)

100

100

99

99

92

95

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (250) | Az uniós gazdasági ágazat által a független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységár 2018-hoz képest 2019-ben 12 %-kal, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között további 1 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(250)

Az uniós gazdasági ágazat által a független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységár 2018-hoz képest 2019-ben 12 %-kal, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között további 1 százalékponttal csökkent.

| (251) | Az értékesítési egységárral ellentétben az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége 2019-ben stabil maradt, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent. Ez részben egyes gyártók azon döntését tükrözte, hogy az alacsonyabb keresletből eredő túlkínálatra kemencéket zárnak be. |
| --- | --- |

(251)

Az értékesítési egységárral ellentétben az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége 2019-ben stabil maradt, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent. Ez részben egyes gyártók azon döntését tükrözte, hogy az alacsonyabb keresletből eredő túlkínálatra kemencéket zárnak be.

| (252) | Ennek eredményeként az eladási ár a figyelembe vett időszakban kétszer olyan mértékben (13 %) esett vissza, mint az előállítási költség (5 %). |
| --- | --- |

(252)

Ennek eredményeként az eladási ár a figyelembe vett időszakban kétszer olyan mértékben (13 %) esett vissza, mint az előállítási költség (5 %).

5.5.1.7.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (253) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR, index) | 100 | 92 | 86 | 88 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(253)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR, index)

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR, index)

100

100

92

92

86

86

88

88

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (254) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Az átlagos költségek alakulását a 2018-ban kifizetett munkavállalói bónuszok, valamint az alacsonyabb kibocsátás időszakában végrehajtott társadalombiztosítási program magyarázzák. |
| --- | --- |

(254)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Az átlagos költségek alakulását a 2018-ban kifizetett munkavállalói bónuszok, valamint az alacsonyabb kibocsátás időszakában végrehajtott társadalombiztosítási program magyarázzák.

5.5.1.8.   Készletek

Készletek

| (255) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek tonnában (index) | 100 | 79 | 65 | 9 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index) | 100 | 101 | 98 | 13 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(255)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek tonnában (index)

Zárókészletek tonnában (index)

100

100

79

79

65

65

9

9

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index)

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index)

100

100

101

101

98

98

13

13

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás

| (256) | A zárókészletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 91 %-kal csökkent: Ez a csökkenés főként a 2018. évi készletek magas szintje miatt következett be, mivel a figyelembe vett időszak kezdetén a szilícium iránti alacsonyabb kereslet túlkínálatot eredményezett az Unióban. |
| --- | --- |

(256)

A zárókészletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 91 %-kal csökkent: Ez a csökkenés főként a 2018. évi készletek magas szintje miatt következett be, mivel a figyelembe vett időszak kezdetén a szilícium iránti alacsonyabb kereslet túlkínálatot eredményezett az Unióban.

| (257) | Hasonlóképpen a zárókészletek és a termelési volumen közötti arány 2018 és a felülvizsgálati időszak között 87 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(257)

Hasonlóképpen a zárókészletek és a termelési volumen közötti arány 2018 és a felülvizsgálati időszak között 87 %-kal esett vissza.

5.5.1.9.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (258) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (tartomány, az értékesítési forgalom százalékában) | [5  %–10  %] | [–6  %––1  %] | [0  %–5  %] | [0  %–5  %] |
| Index | 100 | – 107 | 38 | 12 |
| Pénzforgalom (index, EUR) | 100 | –11 | 104 | 38 |
| Beruházások (EUR) (index) | 100 | 88 | 8 | 41 |
| Beruházások megtérülése (értéktartományok) | [70  %–75  %] | [–70  %––75  %] | [0  %–5  %] | [–15  %–20  %] |
| Index | 100 | – 105 | 6 | –29 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(258)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (tartomány, az értékesítési forgalom százalékában)

[5  %–10  %]

[–6  %––1  %]

[0  %–5  %]

[0  %–5  %]

Index

Index

100

100

– 107

– 107

38

38

12

12

Pénzforgalom (index, EUR)

Pénzforgalom (index, EUR)

100

100

–11

–11

104

104

38

38

Beruházások (EUR) (index)

Beruházások (EUR) (index)

100

100

88

88

8

8

41

41

Beruházások megtérülése (értéktartományok)

[70  %–75  %]

[–70  %––75  %]

[0  %–5  %]

[–15  %–20  %]

Index

Index

100

100

– 105

– 105

6

6

–29

Forrás: Kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (259) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A 2018. évi pozitív jövedelmezőségi helyzetből az uniós gazdasági ágazat 2019-ben veszteségessé vált. Az átlagos jövedelmezőség 2019-ben és 2020-ban lassan javult, összességében azonban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 88 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A 2018. évi pozitív jövedelmezőségi helyzetből az uniós gazdasági ágazat 2019-ben veszteségessé vált. Az átlagos jövedelmezőség 2019-ben és 2020-ban lassan javult, összességében azonban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 88 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (260) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom 2019-ben 111 %-kal csökkent, 2020-ban 124 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 66 %-kal csökkent. A növekedés ellenére a pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban még mindig 62 %-kal alacsonyabb volt, mint 2018-ban, főként annak következményként, hogy a figyelembe vett időszakban egy uniós gyártó értékesítése jelentősen visszaesett. |
| --- | --- |

(260)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom 2019-ben 111 %-kal csökkent, 2020-ban 124 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 66 %-kal csökkent. A növekedés ellenére a pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban még mindig 62 %-kal alacsonyabb volt, mint 2018-ban, főként annak következményként, hogy a figyelembe vett időszakban egy uniós gyártó értékesítése jelentősen visszaesett.

| (261) | A beruházások volumene 2020-ban nagyon alacsony szintre csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban kismértékben erősödött. Összességében a beruházások kevesebb mint felére csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. A beruházások mintegy 70–80 %-a egyetlen gyártóhoz, bizonyos berendezések cseréjéhez kapcsolódik. Általánosabban elmondható, hogy a csökkenő keresletre reagálva a vállalkozások csökkentették a termeléshez használt eszközállományukat a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak között, amikor is a kereslet élénkülésének jeleit látva beruházásokat hajtottak végre. |
| --- | --- |

(261)

A beruházások volumene 2020-ban nagyon alacsony szintre csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban kismértékben erősödött. Összességében a beruházások kevesebb mint felére csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. A beruházások mintegy 70–80 %-a egyetlen gyártóhoz, bizonyos berendezések cseréjéhez kapcsolódik. Általánosabban elmondható, hogy a csökkenő keresletre reagálva a vállalkozások csökkentették a termeléshez használt eszközállományukat a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak között, amikor is a kereslet élénkülésének jeleit látva beruházásokat hajtottak végre.

| (262) | A szilícium előállításához szükséges beruházásoknak a szilícium teljes értékesítéséből származó megtérülése a csökkenő nyereséget követte. |
| --- | --- |

(262)

A szilícium előállításához szükséges beruházásoknak a szilícium teljes értékesítéséből származó megtérülése a csökkenő nyereséget követte.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (263) | A figyelembe vett időszak alatt a készletszinteken kívül valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott. A kereslet csökkenésével (16 %) összefüggésben az értékesítés és a termelés egyaránt nagyobb mértékben (29 %) csökkent. Ez hasonló mértékű csökkenéséhez vezetett a kapacitás (17 %) és a foglalkoztatás (12 %) tekintetében is. Mivel a termelés a kapacitás és a foglalkoztatás csökkenéséhez képest gyorsabb ütemben esett vissza (29 %), a kapacitáskihasználás és a termelékenység szintén csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(263)

A figyelembe vett időszak alatt a készletszinteken kívül valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott. A kereslet csökkenésével (16 %) összefüggésben az értékesítés és a termelés egyaránt nagyobb mértékben (29 %) csökkent. Ez hasonló mértékű csökkenéséhez vezetett a kapacitás (17 %) és a foglalkoztatás (12 %) tekintetében is. Mivel a termelés a kapacitás és a foglalkoztatás csökkenéséhez képest gyorsabb ütemben esett vissza (29 %), a kapacitáskihasználás és a termelékenység szintén csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (264) | Ugyanebben az időszakban az átlagos egységárak is csökkentek (13 %). Következésképpen az előállítási költség 5 %-os csökkenése ellenére a jövedelmezőség 88 %-kal visszaesett. A jövedelmezőség mellett a beruházások, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése is jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(264)

Ugyanebben az időszakban az átlagos egységárak is csökkentek (13 %). Következésképpen az előállítási költség 5 %-os csökkenése ellenére a jövedelmezőség 88 %-kal visszaesett. A jövedelmezőség mellett a beruházások, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése is jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (265) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(265)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

6.   A KÁR ÉS A KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL KÖZÖTTI OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

A KÁR ÉS A KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL KÖZÖTTI OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (266) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők – különösen a harmadik országokból érkező behozatal – ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(266)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők – különösen a harmadik országokból érkező behozatal – ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (267) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal részesedése a 2018. évi 14 %-ról a felülvizsgálati időszakban 7 %-ra csökkent. Ezek a behozatalok olyan árszinten léptek be, amely a felülvizsgálati időszakban a dömpingellenes vámok figyelembevételével 9,2 %-kal, a vámok figyelmen kívül hagyásával pedig 14,6 %-kal kínált alá az uniós értékesítési áraknak. A figyelembe vett időszakban zsugorodó piac mellett az érintett országból érkező behozatal ezért továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek jövedelmezősége a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony maradt, sőt időnként negatív szintet ért el. |
| --- | --- |

(267)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal részesedése a 2018. évi 14 %-ról a felülvizsgálati időszakban 7 %-ra csökkent. Ezek a behozatalok olyan árszinten léptek be, amely a felülvizsgálati időszakban a dömpingellenes vámok figyelembevételével 9,2 %-kal, a vámok figyelmen kívül hagyásával pedig 14,6 %-kal kínált alá az uniós értékesítési áraknak. A figyelembe vett időszakban zsugorodó piac mellett az érintett országból érkező behozatal ezért továbbra is nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amelynek jövedelmezősége a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony maradt, sőt időnként negatív szintet ért el.

| (268) | Ugyanakkor a más országokból, például Norvégiából és Malajziából érkező behozatal tovább bővült, piaci részesedése pedig 53 %-ról 66 %-ra nőtt 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a vámokat is tartalmazó kínai behozatalénál alacsonyabb vagy ahhoz közeli árakon értékesítették, ami szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. Ezért a harmadik országokból érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására – különösen a jövedelmezőség tekintetében – gyakorolt hatása bizonyos mértékig gyengítette a kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(268)

Ugyanakkor a más országokból, például Norvégiából és Malajziából érkező behozatal tovább bővült, piaci részesedése pedig 53 %-ról 66 %-ra nőtt 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a vámokat is tartalmazó kínai behozatalénál alacsonyabb vagy ahhoz közeli árakon értékesítették, ami szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. Ezért a harmadik országokból érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására – különösen a jövedelmezőség tekintetében – gyakorolt hatása bizonyos mértékig gyengítette a kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

| (269) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal hozzájárult az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kárhoz, a harmadik országokból érkező behozatal ugyanakkor bizonyos mértékig gyengítette a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(269)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal hozzájárult az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kárhoz, a harmadik országokból érkező behozatal ugyanakkor bizonyos mértékig gyengítette a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

| (270) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azzal érvelt, hogy a Bizottság „ellenőrző lista” szemléletben végezte a kárértékelést, és nem vett figyelembe a megállapításainak ellentmondó bizonyítékokat, például azt, hogy a kínai behozatal nem bír magyarázó erővel az uniós gazdasági ágazatot ért kár tekintetében. Az EUSMET különösen azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy i. a kínai behozatal volumene csökkent a figyelembe vett időszakban, ii. nincs összefüggés a kínai szilíciumimport volumene és az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó árak között, iii. az uniós gazdasági ágazat termelésének, értékesítési volumenének, értékesítési árainak és egyéb pénzügyi mutatóinak visszaesése illeszkedik a keresletnek és az áraknak az időszakban az Unióban és világszerte megfigyelt csökkenéséhez, valamint iv. a felülvizsgálati időszakban Kínából érkező szilíciumbehozatal többsége aktív feldolgozási eljárás keretében történt, és lényegében egy különleges minőségű szilícium az egyik EUSMET-tag által végzett behozatalára vonatkozott, v. a Bizottság továbbá nem vette figyelembe a Dél-Afrikából az Unióba irányuló jelentős szilíciumfém-behozatalt a felülvizsgálati időszakban, és vi. a Bizottság nem fejti ki, hogy az uniós gyártók árainak alákínáló, jelentősen nagyobb mennyiségű norvég behozatal miért nem befolyásolja az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(270)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azzal érvelt, hogy a Bizottság „ellenőrző lista” szemléletben végezte a kárértékelést, és nem vett figyelembe a megállapításainak ellentmondó bizonyítékokat, például azt, hogy a kínai behozatal nem bír magyarázó erővel az uniós gazdasági ágazatot ért kár tekintetében. Az EUSMET különösen azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy i. a kínai behozatal volumene csökkent a figyelembe vett időszakban, ii. nincs összefüggés a kínai szilíciumimport volumene és az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó árak között, iii. az uniós gazdasági ágazat termelésének, értékesítési volumenének, értékesítési árainak és egyéb pénzügyi mutatóinak visszaesése illeszkedik a keresletnek és az áraknak az időszakban az Unióban és világszerte megfigyelt csökkenéséhez, valamint iv. a felülvizsgálati időszakban Kínából érkező szilíciumbehozatal többsége aktív feldolgozási eljárás keretében történt, és lényegében egy különleges minőségű szilícium az egyik EUSMET-tag által végzett behozatalára vonatkozott, v. a Bizottság továbbá nem vette figyelembe a Dél-Afrikából az Unióba irányuló jelentős szilíciumfém-behozatalt a felülvizsgálati időszakban, és vi. a Bizottság nem fejti ki, hogy az uniós gyártók árainak alákínáló, jelentősen nagyobb mennyiségű norvég behozatal miért nem befolyásolja az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét.

| (271) | A (269) preambulumbekezdésből egyértelműen kitűnik, hogy a Bizottság az uniós gyártók által elszenvedett kár tekintetében nem tulajdonított magyarázó erőt a kínai behozatalnak. A Bizottság azt sem állapította meg, hogy az uniós árak csökkenésének fő és egyedüli oka a dömpingelt kínai behozatal volt. Végül pedig – amint azt (218) a preambulumbekezdés kifejti és a 2. táblázat egyértelműen bemutatja – a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül az uniós és globális kereslet csökkenését. Mindazonáltal a Bizottság tényszerűen megállapította, hogy a kínai behozatal – annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt csökkent – a felülvizsgálati időszakban még mindig dömpingáron valósult meg, és továbbra is az uniós árak alá kínált, ami bizonyosan hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. |
| --- | --- |

(271)

A (269) preambulumbekezdésből egyértelműen kitűnik, hogy a Bizottság az uniós gyártók által elszenvedett kár tekintetében nem tulajdonított magyarázó erőt a kínai behozatalnak. A Bizottság azt sem állapította meg, hogy az uniós árak csökkenésének fő és egyedüli oka a dömpingelt kínai behozatal volt. Végül pedig – amint azt (218) a preambulumbekezdés kifejti és a 2. táblázat egyértelműen bemutatja – a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül az uniós és globális kereslet csökkenését. Mindazonáltal a Bizottság tényszerűen megállapította, hogy a kínai behozatal – annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt csökkent – a felülvizsgálati időszakban még mindig dömpingáron valósult meg, és továbbra is az uniós árak alá kínált, ami bizonyosan hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez.

| (272) | Bár a Bizottság egyetért azzal, hogy a Kínából érkező behozatal többsége aktív feldolgozási eljárásban valósult meg, vitatja, hogy egy EUSMET-tag által felhasznált bizonyos minőségű szilíciumot érintett volna. Még ha feltételezzük is, hogy a felülvizsgálati időszakban a különleges minőségű szilícium tettei ki az EUSMET-tagok teljes behozatalát, ez az aktív feldolgozási eljárás keretében Kínából érkező teljes behozatal kevesebb mint felének, vagy a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező teljes behozatal kevesebb mint egyharmadának felelne meg. |
| --- | --- |

(272)

Bár a Bizottság egyetért azzal, hogy a Kínából érkező behozatal többsége aktív feldolgozási eljárásban valósult meg, vitatja, hogy egy EUSMET-tag által felhasznált bizonyos minőségű szilíciumot érintett volna. Még ha feltételezzük is, hogy a felülvizsgálati időszakban a különleges minőségű szilícium tettei ki az EUSMET-tagok teljes behozatalát, ez az aktív feldolgozási eljárás keretében Kínából érkező teljes behozatal kevesebb mint felének, vagy a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező teljes behozatal kevesebb mint egyharmadának felelne meg.

| (273) | A Bizottság figyelembe vette, de nem vizsgálta kiemelten a Dél-Afrikából érkező behozatal hatását, mivel az alacsonyabb volumenű, mint a többi országból, például Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkező behozatal, amelyekre vonatkozóan részletes adatok állnak rendelkezésre. A Dél-Afrikából és más kisebb volumenben exportáló országokból érkező behozatal hatását ugyanakkor az 5. táblázatban szereplő „egyéb behozatal” összesített számadata tartalmazza. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság figyelembe vette, de nem vizsgálta kiemelten a Dél-Afrikából érkező behozatal hatását, mivel az alacsonyabb volumenű, mint a többi országból, például Norvégiából, Brazíliából és Malajziából érkező behozatal, amelyekre vonatkozóan részletes adatok állnak rendelkezésre. A Dél-Afrikából és más kisebb volumenben exportáló országokból érkező behozatal hatását ugyanakkor az 5. táblázatban szereplő „egyéb behozatal” összesített számadata tartalmazza.

| (274) | Végezetül a Bizottság egyetért az EUSMET-tel abban, hogy a figyelembe vett időszakban Norvégia más országokkal, köztük Kínával együtt hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. A norvég import volumenét és árait az 5. táblázat egyértelműen közli. |
| --- | --- |

(274)

Végezetül a Bizottság egyetért az EUSMET-tel abban, hogy a figyelembe vett időszakban Norvégia más országokkal, köztük Kínával együtt hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. A norvég import volumenét és árait az 5. táblázat egyértelműen közli.

| (275) | Következésképpen a (269) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a kárt egyaránt tulajdonította a Kínából és az egyéb harmadik országokból érkező szilíciumbehozatalnak. Az EUSMET állításaival ellentétben a Bizottság a (276)–(294) preambulumbekezdésben ismertetett módon a kár megismétlődésének elemzésére összpontosított, amelynek során valószínűsítette, hogy az intézkedések hatályvesztése és a Kínából érkező behozatalnak a jelenlegi áralákínálás mellett történő megugrása esetén az uniós gazdasági ágazatot kár érné. |
| --- | --- |

(275)

Következésképpen a (269) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a kárt egyaránt tulajdonította a Kínából és az egyéb harmadik országokból érkező szilíciumbehozatalnak. Az EUSMET állításaival ellentétben a Bizottság a (276)–(294) preambulumbekezdésben ismertetett módon a kár megismétlődésének elemzésére összpontosított, amelynek során valószínűsítette, hogy az intézkedések hatályvesztése és a Kínából érkező behozatalnak a jelenlegi áralákínálás mellett történő megugrása esetén az uniós gazdasági ágazatot kár érné.

7.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (276) | A Bizottságnak a (265) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. Mindazonáltal, tekintettel a kínai behozatal volumenének és piaci részesedésének csökkenésére a figyelembe vett időszakban, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottságnak a (265) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. Mindazonáltal, tekintettel a kínai behozatal volumenének és piaci részesedésének csökkenésére a figyelembe vett időszakban, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

| (277) | Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(277)

Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

| (278) | A Kínában rendelkezésre álló kapacitást és szabad kapacitást a (188) preambulumbekezdés tárgyalja. A kínai gyártók együttműködésének hiányában a vizsgálat ténymegállapításai a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben nyújtott információkon alapultak. A felülvizsgálati kérelem a kínai szilíciumtermelési kapacitást évi 6–8 millió tonna közé becsülte, és megállapította, hogy az jóval meghaladja a világ teljes felhasználását. Ez megerősíti a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat azon következtetéseit, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik, amely az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az uniós piac ellátására. |
| --- | --- |

(278)

A Kínában rendelkezésre álló kapacitást és szabad kapacitást a (188) preambulumbekezdés tárgyalja. A kínai gyártók együttműködésének hiányában a vizsgálat ténymegállapításai a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben nyújtott információkon alapultak. A felülvizsgálati kérelem a kínai szilíciumtermelési kapacitást évi 6–8 millió tonna közé becsülte, és megállapította, hogy az jóval meghaladja a világ teljes felhasználását. Ez megerősíti a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat azon következtetéseit, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik, amely az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az uniós piac ellátására.

| (279) | Az uniós piac vonzerejét a (201)–(204) preambulumbekezdés tárgyalja. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára jóval meghaladta a kínai szilícium átlagos importárát. Emellett a piacvédelmi intézkedések miatt más piacok zárva maradtak (58), ami azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg nagy mennyiségű, a szabad kapacitást kihasználó kínai export irányulna az Unióba. |
| --- | --- |

(279)

Az uniós piac vonzerejét a (201)–(204) preambulumbekezdés tárgyalja. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára jóval meghaladta a kínai szilícium átlagos importárát. Emellett a piacvédelmi intézkedések miatt más piacok zárva maradtak (58), ami azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg nagy mennyiségű, a szabad kapacitást kihasználó kínai export irányulna az Unióba.

58

| (280) | Az Unióba irányuló kínai export dömpingellenes vámok nélküli árszintje észszerűen jelezheti az uniós piacon a jövőben kialakuló árszintet. A felülvizsgálati időszakból származó adatok alapján, kizárólag a hagyományos vámokat alkalmazva az áralákínálás 14,6 % lenne az összes behozatal, és 13,9 % csak a vámköteles behozatal figyelembevétele esetén. |
| --- | --- |

(280)

Az Unióba irányuló kínai export dömpingellenes vámok nélküli árszintje észszerűen jelezheti az uniós piacon a jövőben kialakuló árszintet. A felülvizsgálati időszakból származó adatok alapján, kizárólag a hagyományos vámokat alkalmazva az áralákínálás 14,6 % lenne az összes behozatal, és 13,9 % csak a vámköteles behozatal figyelembevétele esetén.

| (281) | Az árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes jövedelmezően működni. Ellenkezőleg: az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a helyzete. intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne. |
| --- | --- |

(281)

Az árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes jövedelmezően működni. Ellenkezőleg: az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a helyzete. intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne.

| (282) | Ha viszont az uniós gazdasági ágazat megkísérli jövedelmező szintre emelni értékesítési árait, a jelentős kínai kapacitásfelesleget figyelembe véve a dömpingelt behozatal valószínűleg jelentős piaci részesedést szerezne az Unióban az uniós gazdasági ágazat kárára. |
| --- | --- |

(282)

Ha viszont az uniós gazdasági ágazat megkísérli jövedelmező szintre emelni értékesítési árait, a jelentős kínai kapacitásfelesleget figyelembe véve a dömpingelt behozatal valószínűleg jelentős piaci részesedést szerezne az Unióban az uniós gazdasági ágazat kárára.

| (283) | Noha a Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban fokozatosan csökkent, a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődését mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló árakon folytatódott a behozatal. Továbbá, amint az a (206) preambulumbekezdésben látható, a Kínából más országokba irányuló export ára (tonnánként 1 800 USD) alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel átlagára ugyanabban az évben (tonnánként 1 915 USD). |
| --- | --- |

(283)

Noha a Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban fokozatosan csökkent, a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődését mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló árakon folytatódott a behozatal. Továbbá, amint az a (206) preambulumbekezdésben látható, a Kínából más országokba irányuló export ára (tonnánként 1 800 USD) alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel átlagára ugyanabban az évben (tonnánként 1 915 USD).

| (284) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megismételte azt az észrevételét, hogy a Bizottság túlbecsülte a kínai kapacitást és szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(284)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET megismételte azt az észrevételét, hogy a Bizottság túlbecsülte a kínai kapacitást és szabad kapacitást.

| (285) | A Bizottság megjegyezte, hogy az EUSMET nem szolgáltatott új bizonyítékot e tekintetben, mindössze korábbi állításait ismételte meg. A (191)–(195) preambulumbekezdésben pontosított módon a Bizottság fenntartja arra vonatkozó megállapításait, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valóban fel lehetne használni az uniós piac ellátására. |
| --- | --- |

(285)

A Bizottság megjegyezte, hogy az EUSMET nem szolgáltatott új bizonyítékot e tekintetben, mindössze korábbi állításait ismételte meg. A (191)–(195) preambulumbekezdésben pontosított módon a Bizottság fenntartja arra vonatkozó megállapításait, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valóban fel lehetne használni az uniós piac ellátására.

| (286) | Az EUSMET megjegyezte, hogy az uniós piac vonzerejére vonatkozó elemzés a kínai szilícium EU-ba irányuló exportjának más piacokhoz viszonyított árain alapult. Az EUSMET kérte ezen adatok közlését. |
| --- | --- |

(286)

Az EUSMET megjegyezte, hogy az uniós piac vonzerejére vonatkozó elemzés a kínai szilícium EU-ba irányuló exportjának más piacokhoz viszonyított árain alapult. Az EUSMET kérte ezen adatok közlését.

| (287) | A (209) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság elemzéseit a GTA-ból lekérdezett adatokra alapozta, amelyek könnyen elérhetők. A GTA adatai a kínai vámhatóságoktól származó adatokon alapulnak, amelyeket a Bizottság mindössze viszonyítási pontként használt fel a különböző rendeltetési helyekre vonatkozó exportárak összehasonlításához. |
| --- | --- |

(287)

A (209) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság elemzéseit a GTA-ból lekérdezett adatokra alapozta, amelyek könnyen elérhetők. A GTA adatai a kínai vámhatóságoktól származó adatokon alapulnak, amelyeket a Bizottság mindössze viszonyítási pontként használt fel a különböző rendeltetési helyekre vonatkozó exportárak összehasonlításához.

| (288) | Az EUSMET állítása szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal elárasztaná az uniós piacot. Ezt arra alapozta, hogy a 2021–2022 közötti a szilíciumhiány idején az Unióba irányuló kínai behozatal nem növekedett. |
| --- | --- |

(288)

Az EUSMET állítása szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal elárasztaná az uniós piacot. Ezt arra alapozta, hogy a 2021–2022 közötti a szilíciumhiány idején az Unióba irányuló kínai behozatal nem növekedett.

| (289) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakot követő helyzetet és különösen a kereslet meredek növekedését, valamint az ebből következő ellátási hiányt átmeneti jellegűnek ítélte. Ezek a keresleti és kínálati sokkok ugyanis a Covid19-világjárványhoz, az Ukrajna elleni orosz agresszióhoz és a villamosenergia-árak emelkedéséhez kapcsolódtak (amely részben már az Ukrajna elleni orosz agresszió előtt bekövetkezett). Mindazonáltal semmi nem támasztja alá az e sokkok átmeneti jellege ellen szóló érveket, és azt az EUSMET sem cáfolta beadványaiban. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kereslet ideiglenes növekedése nem tekinthető azonos helyzetnek a vámok véglegesen megszüntetésével. Az előbbire adott exportőri reakcióból nem vezethetők le az utóbbi esetén tett válaszlépések. Ezenkívül a kínai szabad kapacitással és az uniós piac vonzerejével kapcsolatos megfontolások alapján a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai szilíciumbehozatal jelentős mennyiségben, dömpingáron lépne be az uniós piacra. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakot követő helyzetet és különösen a kereslet meredek növekedését, valamint az ebből következő ellátási hiányt átmeneti jellegűnek ítélte. Ezek a keresleti és kínálati sokkok ugyanis a Covid19-világjárványhoz, az Ukrajna elleni orosz agresszióhoz és a villamosenergia-árak emelkedéséhez kapcsolódtak (amely részben már az Ukrajna elleni orosz agresszió előtt bekövetkezett). Mindazonáltal semmi nem támasztja alá az e sokkok átmeneti jellege ellen szóló érveket, és azt az EUSMET sem cáfolta beadványaiban. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kereslet ideiglenes növekedése nem tekinthető azonos helyzetnek a vámok véglegesen megszüntetésével. Az előbbire adott exportőri reakcióból nem vezethetők le az utóbbi esetén tett válaszlépések. Ezenkívül a kínai szabad kapacitással és az uniós piac vonzerejével kapcsolatos megfontolások alapján a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai szilíciumbehozatal jelentős mennyiségben, dömpingáron lépne be az uniós piacra.

| (290) | Az EUSMET továbbá azt állította, hogy téves volt a Bizottság azon feltételezése, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai behozatal növekedne, mivel: i. a megállapított alákínálási különbözet túlzott mértékű, ii. az elemzés nem tükrözi az érintett termék különböző minőségi kategóriái közötti különbséget, iii. nem az Unió a legnagyobb kínai exportpiac, iv. a kínai szilíciumfém nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. |
| --- | --- |

(290)

Az EUSMET továbbá azt állította, hogy téves volt a Bizottság azon feltételezése, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai behozatal növekedne, mivel: i. a megállapított alákínálási különbözet túlzott mértékű, ii. az elemzés nem tükrözi az érintett termék különböző minőségi kategóriái közötti különbséget, iii. nem az Unió a legnagyobb kínai exportpiac, iv. a kínai szilíciumfém nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

| (291) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételek nem támasztották alá új bizonyítékokkal ezeket az állításokat. Az előzőekben vizsgált négy elem – áralákínálási különbözet ((234) preambulumbekezdés), termékdifferenciálás ((65) preambulumbekezdés), az Unió nem Kína legfőbb exportpiaca ((206)–(210) preambulumbekezdés), ok-okozati összefüggés ((275) preambulumbekezdés) – fényében a Bizottság fenntartja a kínai behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacra gyakorolt lehetséges volumen- és árhatásairól szóló elemzését. |
| --- | --- |

(291)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételek nem támasztották alá új bizonyítékokkal ezeket az állításokat. Az előzőekben vizsgált négy elem – áralákínálási különbözet ((234) preambulumbekezdés), termékdifferenciálás ((65) preambulumbekezdés), az Unió nem Kína legfőbb exportpiaca ((206)–(210) preambulumbekezdés), ok-okozati összefüggés ((275) preambulumbekezdés) – fényében a Bizottság fenntartja a kínai behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacra gyakorolt lehetséges volumen- és árhatásairól szóló elemzését.

| (292) | Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő piaci fejleményeket és különösen az uniós szilíciumárak hirtelen emelkedését, valamint a globális – többek között az uniós gazdasági ágazat szintjén is tapasztalt – ellátási hiányt, ami jelentős nyereséghez juttatná az uniós gyártót. |
| --- | --- |

(292)

Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő piaci fejleményeket és különösen az uniós szilíciumárak hirtelen emelkedését, valamint a globális – többek között az uniós gazdasági ágazat szintjén is tapasztalt – ellátási hiányt, ami jelentős nyereséghez juttatná az uniós gyártót.

| (293) | A Bizottság mind az árak alakulását, mind a felülvizsgálati időszakot követő globális szilíciumhiányt átmeneti, főként a Covid19-világjárványhoz és a 2021–2022-es geopolitikai eseményekhez kapcsolódó trendnek ítélte. Az EUSMET által szolgáltatott bizonyítékok – többek között a szilícium keresletének és árának növekedésére vonatkozó előrejelzés – nem utalnak arra, hogy a globális kínálati hiány vagy a hirtelen áremelkedés maradandó jellegű lenne. |
| --- | --- |

(293)

A Bizottság mind az árak alakulását, mind a felülvizsgálati időszakot követő globális szilíciumhiányt átmeneti, főként a Covid19-világjárványhoz és a 2021–2022-es geopolitikai eseményekhez kapcsolódó trendnek ítélte. Az EUSMET által szolgáltatott bizonyítékok – többek között a szilícium keresletének és árának növekedésére vonatkozó előrejelzés – nem utalnak arra, hogy a globális kínálati hiány vagy a hirtelen áremelkedés maradandó jellegű lenne.

| (294) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(294)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (295) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(295)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

8.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (296) | Az uniós termelés 100 %-át adó három uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A (265) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot a hatályban levő intézkedések ellenére az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár éri. |
| --- | --- |

(296)

Az uniós termelés 100 %-át adó három uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A (265) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot a hatályban levő intézkedések ellenére az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár éri.

| (297) | A hatályban lévő intézkedések nagyrészt korlátozták a Kínából érkező behozatal volumenét, amely ennek ellenére továbbra is kárt okozó, az uniós áraknak alákínáló árakon valósult meg, és ennélfogva még inkább hozzájárult az uniós gazdasági ágazat bizonytalan helyzetéhez. |
| --- | --- |

(297)

A hatályban lévő intézkedések nagyrészt korlátozták a Kínából érkező behozatal volumenét, amely ennek ellenére továbbra is kárt okozó, az uniós áraknak alákínáló árakon valósult meg, és ennélfogva még inkább hozzájárult az uniós gazdasági ágazat bizonytalan helyzetéhez.

| (298) | Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Kínából érkező behozatal volumene valószínűleg megugrana, és tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra és az uniós piac vonzerejére, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete még tovább romlana, ami az uniós termelés, értékesítés és foglalkoztatás további csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(298)

Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Kínából érkező behozatal volumene valószínűleg megugrana, és tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra és az uniós piac vonzerejére, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete még tovább romlana, ami az uniós termelés, értékesítés és foglalkoztatás további csökkenéséhez vezetne.

| (299) | Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása azzal a kockázattal járna, hogy az Unióban visszaeshet a termelés, vagy akár gyártóüzemek végleges bezárására is sor kerülhet. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(299)

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása azzal a kockázattal járna, hogy az Unióban visszaeshet a termelés, vagy akár gyártóüzemek végleges bezárására is sor kerülhet. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

| (300) | A független importőrök érdeke |
| --- | --- |

(300)

A független importőrök érdeke

| (301) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően és a vizsgálat során egyetlen importőr sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(301)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően és a vizsgálat során egyetlen importőr sem jelentkezett.

| (302) | Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(302)

Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

8.2.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (303) | A Bizottsághoz három felhasználótól érkezett válasz: kettő a vegyipari ágazatból (Wacker és Evonik, amelyek az EUSMET konzorciumot alkotják), egy pedig az alumíniumágazatból (Raffmetal). Ezenkívül a Bizottság észrevételeket kapott az európai alumíniumágazat teljes értékláncát képviselő Európai Alumínium Szövetségtől. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottsághoz három felhasználótól érkezett válasz: kettő a vegyipari ágazatból (Wacker és Evonik, amelyek az EUSMET konzorciumot alkotják), egy pedig az alumíniumágazatból (Raffmetal). Ezenkívül a Bizottság észrevételeket kapott az európai alumíniumágazat teljes értékláncát képviselő Európai Alumínium Szövetségtől.

| (304) | Az Európai Alumínium Szövetség a Raffmetallal együtt támogatja a meglévő intézkedések fenntartását. Ezek a felhasználók hangsúlyozták, hogy a szilícium az alumíniumgyártás alapvető fontosságú anyaga. Ha a dömpingellenes intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak is a felhasználók gyártási költségeire, egyúttal viszont fenntartják a szilícium uniós gyártását. Ez biztosítja a felhasználók megbízható és földrajzilag közeli szilíciumellátását. |
| --- | --- |

(304)

Az Európai Alumínium Szövetség a Raffmetallal együtt támogatja a meglévő intézkedések fenntartását. Ezek a felhasználók hangsúlyozták, hogy a szilícium az alumíniumgyártás alapvető fontosságú anyaga. Ha a dömpingellenes intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak is a felhasználók gyártási költségeire, egyúttal viszont fenntartják a szilícium uniós gyártását. Ez biztosítja a felhasználók megbízható és földrajzilag közeli szilíciumellátását.

| (305) | Az EUSMET állítása szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem célszerű fenntartani. E felhasználók számára a szilícium rendkívül fontos, és nyersanyagköltségeik jelentős részét teszi ki. Kínából importálnak, a dömpingellenes vámok pedig növelik a szilíciumalapú termékek előállítási költségeit. Azt állították továbbá, hogy az intézkedések jelentősebb hatást fejthetnek ki a vegyipari felhasználókra, mint az alumíniumipari ágazatban tevékenykedő felhasználókra. |
| --- | --- |

(305)

Az EUSMET állítása szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem célszerű fenntartani. E felhasználók számára a szilícium rendkívül fontos, és nyersanyagköltségeik jelentős részét teszi ki. Kínából importálnak, a dömpingellenes vámok pedig növelik a szilíciumalapú termékek előállítási költségeit. Azt állították továbbá, hogy az intézkedések jelentősebb hatást fejthetnek ki a vegyipari felhasználókra, mint az alumíniumipari ágazatban tevékenykedő felhasználókra.

| (306) | A vegyipari termékeket gyártó két együttműködő felhasználó által szolgáltatott információk azonban azt mutatják, hogy aktív feldolgozási eljárás keretében jelentős mennyiséget importálnak, tehát bizonyos mértékig mentesülnek a dömpingellenes vám alól. Az intézkedéseknek az e felhasználókhoz érkező behozatal egy részére gyakorolt hatása ezért korlátozottnak tekinthető. |
| --- | --- |

(306)

A vegyipari termékeket gyártó két együttműködő felhasználó által szolgáltatott információk azonban azt mutatják, hogy aktív feldolgozási eljárás keretében jelentős mennyiséget importálnak, tehát bizonyos mértékig mentesülnek a dömpingellenes vám alól. Az intézkedéseknek az e felhasználókhoz érkező behozatal egy részére gyakorolt hatása ezért korlátozottnak tekinthető.

| (307) | Az EUSMET rámutatott továbbá az uniós gyártók pénzügyi helyzetére, amely különösen a felülvizsgálati időszakot követően mondható kedvezőnek. |
| --- | --- |

(307)

Az EUSMET rámutatott továbbá az uniós gyártók pénzügyi helyzetére, amely különösen a felülvizsgálati időszakot követően mondható kedvezőnek.

| (308) | A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós gyártók pénzügyi helyzetének nyilvánvaló javulása egybeesik a szilícium iránti kereslet közelmúltbeli globális növekedésével. Ezek a felülvizsgálati időszakot követő rövid távú piaci fejlemények – különös tekintettel a (211), (212) és (294) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre – nem tekinthetők jelzésértékűnek az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét illetően. Ezért mivel az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete nem stabil, és mivel az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal a jövőben negatív hatást gyakorolna rá, a Bizottság elutasította ezt az érvet. |
| --- | --- |

(308)

A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós gyártók pénzügyi helyzetének nyilvánvaló javulása egybeesik a szilícium iránti kereslet közelmúltbeli globális növekedésével. Ezek a felülvizsgálati időszakot követő rövid távú piaci fejlemények – különös tekintettel a (211), (212) és (294) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre – nem tekinthetők jelzésértékűnek az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét illetően. Ezért mivel az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete nem stabil, és mivel az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal a jövőben negatív hatást gyakorolna rá, a Bizottság elutasította ezt az érvet.

| (309) | Az EUSMET azt állította, hogy a szilícium iránti kereslet nőtt, miközben a kínálat az elmúlt években csökkent az EU-ban. Az EUSMET aggodalmát fejezte ki az ellátás biztonsága és különösen amiatt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes mértékben kielégíteni az uniós keresletet. Ez egy olyan helyzetet eredményezne, amelyben a hasonló termék nem állna rendelkezésre a – különösen a felülvizsgálati időszakot követően – gyors ütemben növekvő kereslet kielégítésére. Az EUSMET felhívta a figyelmet a downstream termékpiacán folyó kiélezett versenyre is, ahol az EUSMET a magasabb szilíciumköltségek miatt versenyhátrányba kerül a világ más gyártóival szemben. |
| --- | --- |

(309)

Az EUSMET azt állította, hogy a szilícium iránti kereslet nőtt, miközben a kínálat az elmúlt években csökkent az EU-ban. Az EUSMET aggodalmát fejezte ki az ellátás biztonsága és különösen amiatt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes mértékben kielégíteni az uniós keresletet. Ez egy olyan helyzetet eredményezne, amelyben a hasonló termék nem állna rendelkezésre a – különösen a felülvizsgálati időszakot követően – gyors ütemben növekvő kereslet kielégítésére. Az EUSMET felhívta a figyelmet a downstream termékpiacán folyó kiélezett versenyre is, ahol az EUSMET a magasabb szilíciumköltségek miatt versenyhátrányba kerül a világ más gyártóival szemben.

| (310) | A vizsgálat azonban kimutatta, hogy számos szilíciumforrás létezik. Először is az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitással rendelkezik, amely újra mozgósítható a növekvő jövőbeli kereslet kielégítése érdekében. A 2. táblázatban látható módon ugyanis annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a szilíciumfelhasználás csökkenésére reagálva bizonyos mértékben csökkentette termelését és termelési kapacitását, a kereslet újbóli megugrása esetén továbbra is jelentős szabad kapacitás (a felülvizsgálati időszakban mintegy 26 %) áll rendelkezésre az Unióban. A vizsgálat kimutatta, hogy a leállított kemencék rövid, a leállás időtartamától függően két hét és két hónap közötti időn belül újraindíthatók. |
| --- | --- |

(310)

A vizsgálat azonban kimutatta, hogy számos szilíciumforrás létezik. Először is az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitással rendelkezik, amely újra mozgósítható a növekvő jövőbeli kereslet kielégítése érdekében. A 2. táblázatban látható módon ugyanis annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a szilíciumfelhasználás csökkenésére reagálva bizonyos mértékben csökkentette termelését és termelési kapacitását, a kereslet újbóli megugrása esetén továbbra is jelentős szabad kapacitás (a felülvizsgálati időszakban mintegy 26 %) áll rendelkezésre az Unióban. A vizsgálat kimutatta, hogy a leállított kemencék rövid, a leállás időtartamától függően két hét és két hónap közötti időn belül újraindíthatók.

| (311) | Ezenkívül a szilícium más országokból, például Norvégiából, Malajziából, Brazíliából és Bosznia-Hercegovinából is beszerezhető. A (236) preambulumbekezdésben megállapított módon az Unióban vásárolt szilícium kétharmadát Norvégiából, Brazíliából, Malajziából és más országokból importálják. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések nem akadályozták meg, hogy a kínai szilíciumbehozatal belépjen az uniós piacra. |
| --- | --- |

(311)

Ezenkívül a szilícium más országokból, például Norvégiából, Malajziából, Brazíliából és Bosznia-Hercegovinából is beszerezhető. A (236) preambulumbekezdésben megállapított módon az Unióban vásárolt szilícium kétharmadát Norvégiából, Brazíliából, Malajziából és más országokból importálják. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések nem akadályozták meg, hogy a kínai szilíciumbehozatal belépjen az uniós piacra.

| (312) | Következésképpen az egyéb beszerzési források és az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás kombinációja diverzifikált lehetőségeket biztosít a szilícium uniós felhasználói számára. A Bizottság ezért nem fogadhatta el ezt az érvet. |
| --- | --- |

(312)

Következésképpen az egyéb beszerzési források és az Unióban rendelkezésre álló szabad kapacitás kombinációja diverzifikált lehetőségeket biztosít a szilícium uniós felhasználói számára. A Bizottság ezért nem fogadhatta el ezt az érvet.

| (313) | Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel arra is, hogy a Bizottság a szilíciumot annak gazdasági jelentősége és ellátási kockázata alapján kritikus fontosságú nyersanyagként sorolta be (59). Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedések fenntartása korlátozná a piacon rendelkezésre álló szilíciummennyiséget és a források sokféleségét. |
| --- | --- |

(313)

Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel arra is, hogy a Bizottság a szilíciumot annak gazdasági jelentősége és ellátási kockázata alapján kritikus fontosságú nyersanyagként sorolta be (59). Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedések fenntartása korlátozná a piacon rendelkezésre álló szilíciummennyiséget és a források sokféleségét.

59

| (314) | A Bizottság egyetért azzal, hogy a szilícium kritikus szerepet tölt be az Unió ipari ökoszisztémájában. Mindazonáltal a dömpingelt áron történő behozatal jelenléte a piacon jelentősen veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazatot, és hosszú távon veszélyeztetné az Unió megbízható szilíciumellátását. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(314)

A Bizottság egyetért azzal, hogy a szilícium kritikus szerepet tölt be az Unió ipari ökoszisztémájában. Mindazonáltal a dömpingelt áron történő behozatal jelenléte a piacon jelentősen veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazatot, és hosszú távon veszélyeztetné az Unió megbízható szilíciumellátását. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

| (315) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET nem értett egyet a Bizottság azon következtetésével, hogy a különleges minőségű szilícium, amelyre egyes felhasználóknak a jövőben keresettebbé váló termékek előállításához szüksége van, elegendő mennyiségben rendelkezésre áll a Kínán kívüli piacokon. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatal többsége az egyik tagja által importált különleges minőségű szilíciumhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(315)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET nem értett egyet a Bizottság azon következtetésével, hogy a különleges minőségű szilícium, amelyre egyes felhasználóknak a jövőben keresettebbé váló termékek előállításához szüksége van, elegendő mennyiségben rendelkezésre áll a Kínán kívüli piacokon. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatal többsége az egyik tagja által importált különleges minőségű szilíciumhoz kapcsolódik.

| (316) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Kínából érkező behozatalra kivetett vámok nem visszatartó erejűek, és ha a felhasználóknak különleges minőségű szilíciumra van szükségük, az tisztességes versenyfeltételek mellett továbbra is rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(316)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Kínából érkező behozatalra kivetett vámok nem visszatartó erejűek, és ha a felhasználóknak különleges minőségű szilíciumra van szükségük, az tisztességes versenyfeltételek mellett továbbra is rendelkezésre áll.

| (317) | Továbbá a (272) preambulumbekezdésben már tisztázott módon az Eurostat szerinti volumen alapján az aktív feldolgozási eljárásban megvalósult behozatal többsége a különleges minőségű szilíciumot importáló EUSMET-tagétól eltérő behozatalhoz kapcsolódik, még ha feltételezzük is, hogy ez a tag csak az aktív feldolgozási eljárás keretében vásárolja meg a különleges minőségű szilíciumot. |
| --- | --- |

(317)

Továbbá a (272) preambulumbekezdésben már tisztázott módon az Eurostat szerinti volumen alapján az aktív feldolgozási eljárásban megvalósult behozatal többsége a különleges minőségű szilíciumot importáló EUSMET-tagétól eltérő behozatalhoz kapcsolódik, még ha feltételezzük is, hogy ez a tag csak az aktív feldolgozási eljárás keretében vásárolja meg a különleges minőségű szilíciumot.

| (318) | Az EUSMET azt állította, hogy az aktív feldolgozási eljárás csak annyiban releváns, amennyiben az árukat exportálják, és nem alkalmazható számos uniós szabadkereskedelmi megállapodás, köztük az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás keretében. Így az aktív feldolgozási eljárás igénybevételének lehetősége nem csökkenti az EUSMET tagjai által elszenvedett versenyhátrányt. |
| --- | --- |

(318)

Az EUSMET azt állította, hogy az aktív feldolgozási eljárás csak annyiban releváns, amennyiben az árukat exportálják, és nem alkalmazható számos uniós szabadkereskedelmi megállapodás, köztük az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás keretében. Így az aktív feldolgozási eljárás igénybevételének lehetősége nem csökkenti az EUSMET tagjai által elszenvedett versenyhátrányt.

| (319) | Annak a (306) preambulumbekezdésben való megemlítésével, hogy az EUSMET tagjai egyes mennyiségeket aktív feldolgozási eljárás keretében importálnak, mindössze azt kívánta kiemelni, hogy behozataluk egy része nem vámköteles, ennélfogva pedig korlátozott hatása volt a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság tudatában van annak, hogy az EUSMET-tagok nem importálhatnak kizárólag aktív feldolgozási eljárás keretében, és hogy az általuk a rendes eljárás keretében végzett, fennmaradó behozatal vámköteles, így hatással van az importőrökre. Tény azonban, hogy ha egy vállalat képes aktív feldolgozási eljárás keretében szilíciumot importálni, a vámok mérsékelt hatásuk lesz az érintett felhasználókra még akkor is, ha a hatás nem korlátozódik az így behozott teljes mennyiségre. |
| --- | --- |

(319)

Annak a (306) preambulumbekezdésben való megemlítésével, hogy az EUSMET tagjai egyes mennyiségeket aktív feldolgozási eljárás keretében importálnak, mindössze azt kívánta kiemelni, hogy behozataluk egy része nem vámköteles, ennélfogva pedig korlátozott hatása volt a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság tudatában van annak, hogy az EUSMET-tagok nem importálhatnak kizárólag aktív feldolgozási eljárás keretében, és hogy az általuk a rendes eljárás keretében végzett, fennmaradó behozatal vámköteles, így hatással van az importőrökre. Tény azonban, hogy ha egy vállalat képes aktív feldolgozási eljárás keretében szilíciumot importálni, a vámok mérsékelt hatásuk lesz az érintett felhasználókra még akkor is, ha a hatás nem korlátozódik az így behozott teljes mennyiségre.

| (320) | Az EUSMET megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitása nem elegendő a növekvő uniós szilíciumkereslet kielégítéséhez. Az EUSMET kiemelte továbbá, hogy az uniós villamosenergia-árak alakulása miatt az uniós gyártók nem lesznek abban a helyzetben, hogy növeljék kapacitáskihasználásukat. |
| --- | --- |

(320)

Az EUSMET megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitása nem elegendő a növekvő uniós szilíciumkereslet kielégítéséhez. Az EUSMET kiemelte továbbá, hogy az uniós villamosenergia-árak alakulása miatt az uniós gyártók nem lesznek abban a helyzetben, hogy növeljék kapacitáskihasználásukat.

| (321) | Az uniós szabad kapacitást jelentősnek tekinthető (átlagosan 26 %, a jelenlegi uniós felhasználás mintegy 10 %-ának felel meg). Emellett a szilíciumnak egyéb behozatali forrásai is rendelkezésre állnak, többek között Kínában is. Az EUSMET nem bizonyította továbbá, hogy a villamosenergia-árak esetleges emelkedését nem követi a szilícium értékesítési ára, ami lehetővé tenné az uniós gyártói kapacitáskihasználás növelését. Mivel a villamos energia a termelés egyik fő költségösszetevője, a két tényező között valószínűleg kapcsolat áll fenn, ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(321)

Az uniós szabad kapacitást jelentősnek tekinthető (átlagosan 26 %, a jelenlegi uniós felhasználás mintegy 10 %-ának felel meg). Emellett a szilíciumnak egyéb behozatali forrásai is rendelkezésre állnak, többek között Kínában is. Az EUSMET nem bizonyította továbbá, hogy a villamosenergia-árak esetleges emelkedését nem követi a szilícium értékesítési ára, ami lehetővé tenné az uniós gyártói kapacitáskihasználás növelését. Mivel a villamos energia a termelés egyik fő költségösszetevője, a két tényező között valószínűleg kapcsolat áll fenn, ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (322) | Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság először is nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszak keresletnövekedését. A Bizottság nem tételezte fel ugyanis, hogy a nem az Unióban gyártott és főként Kínából származó különleges szilíciumminőség iránti kereslet növekedni fog. Másodszor: a Bizottság állítólag nem vette figyelembe a közvetlenül a felülvizsgálati időszak után kialakult szilíciumhiányt. Harmadszor: a Bizottság nem vette figyelembe azt az Egyesült Királyság és Kína által támasztott fokozott versenyt, amellyel az uniós felhasználók szembesülnek. Negyedszer: a Bizottság nem vette figyelembe az orosz exporttal szembeni szankciók hatásait. |
| --- | --- |

(322)

Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság először is nem vette figyelembe a felülvizsgálati időszakot követő időszak keresletnövekedését. A Bizottság nem tételezte fel ugyanis, hogy a nem az Unióban gyártott és főként Kínából származó különleges szilíciumminőség iránti kereslet növekedni fog. Másodszor: a Bizottság állítólag nem vette figyelembe a közvetlenül a felülvizsgálati időszak után kialakult szilíciumhiányt. Harmadszor: a Bizottság nem vette figyelembe azt az Egyesült Királyság és Kína által támasztott fokozott versenyt, amellyel az uniós felhasználók szembesülnek. Negyedszer: a Bizottság nem vette figyelembe az orosz exporttal szembeni szankciók hatásait.

| (323) | A Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati időszakot követő helyzetet, és azt a (293) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint ideiglenes jellegűnek találta. |
| --- | --- |

(323)

A Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati időszakot követő helyzetet, és azt a (293) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint ideiglenes jellegűnek találta.

| (324) | A Bizottság egyetért továbbá az EUSMET-tel abban, hogy az uniós felhasználóknak változatosságra és ellátásbiztonságra van szükségük a folyamatos termelés biztosításához. E sokféleség és biztonság azonban nem lesz lehetséges, ha az uniós gyártók üzleti tevékenységük megszüntetésére kényszerülnek a Kínából érkező, dömpingelt áron történő, kárt okozó szilíciumbehozatal miatt. |
| --- | --- |

(324)

A Bizottság egyetért továbbá az EUSMET-tel abban, hogy az uniós felhasználóknak változatosságra és ellátásbiztonságra van szükségük a folyamatos termelés biztosításához. E sokféleség és biztonság azonban nem lesz lehetséges, ha az uniós gyártók üzleti tevékenységük megszüntetésére kényszerülnek a Kínából érkező, dömpingelt áron történő, kárt okozó szilíciumbehozatal miatt.

| (325) | Ami az Egyesült Királyság által támasztott fokozott versenyt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az EUSMET nem szolgáltatott elegendő információt az Egyesült Királyság által támasztott fokozott verseny hatásának méréséhez, ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(325)

Ami az Egyesült Királyság által támasztott fokozott versenyt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az EUSMET nem szolgáltatott elegendő információt az Egyesült Királyság által támasztott fokozott verseny hatásának méréséhez, ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (326) | Az Oroszországgal szembeni szankciók hatásait illetően a Bizottság megjegyezte, hogy e szankciók miatt tovább szűkülnek az uniós piac potenciális szilíciumforrásai. Mindazonáltal a felülvizsgálati időszak adatai alapján Oroszország az Unióba irányuló teljes szilíciumbehozatalnak csak 2 %-át képviselte. Tekintettel az orosz behozatal nagyságrendjére és a globális szinten rendelkezésre álló egyéb forrásokra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szilíciumfelhasználókat hosszú távon nem éri jelentős hatás. |
| --- | --- |

(326)

Az Oroszországgal szembeni szankciók hatásait illetően a Bizottság megjegyezte, hogy e szankciók miatt tovább szűkülnek az uniós piac potenciális szilíciumforrásai. Mindazonáltal a felülvizsgálati időszak adatai alapján Oroszország az Unióba irányuló teljes szilíciumbehozatalnak csak 2 %-át képviselte. Tekintettel az orosz behozatal nagyságrendjére és a globális szinten rendelkezésre álló egyéb forrásokra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szilíciumfelhasználókat hosszú távon nem éri jelentős hatás.

| (327) | Az EUSMET végül hangsúlyozta, hogy a világ különböző országaiban működő szilíciumfémgyártók a dömpingellenes intézkedésektől való félelem miatt nem akarják növelni az EUSMET-tagoknak történő értékesítést. |
| --- | --- |

(327)

Az EUSMET végül hangsúlyozta, hogy a világ különböző országaiban működő szilíciumfémgyártók a dömpingellenes intézkedésektől való félelem miatt nem akarják növelni az EUSMET-tagoknak történő értékesítést.

| (328) | Ezt az állítást nem támasztotta alá semmilyen olyan tényszerű bizonyíték vagy tény, amely szerint az Unión kívüli szállítók megtagadnák a szállítást. A Bizottság ugyanis megállapította, hogy a figyelembe vett időszak alatt folytatódott, sőt néhány esetben nőtt a harmadik országokból érkező behozatal. |
| --- | --- |

(328)

Ezt az állítást nem támasztotta alá semmilyen olyan tényszerű bizonyíték vagy tény, amely szerint az Unión kívüli szállítók megtagadnák a szállítást. A Bizottság ugyanis megállapította, hogy a figyelembe vett időszak alatt folytatódott, sőt néhány esetben nőtt a harmadik országokból érkező behozatal.

| (329) | Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra és az alumíniumágazati felhasználókra gyakorolt pozitív hatása jelentősebb, mint a hatályban levő intézkedéseknek a más felhasználókra kifejtett korlátozott negatív hatása. |
| --- | --- |

(329)

Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra és az alumíniumágazati felhasználókra gyakorolt pozitív hatása jelentősebb, mint a hatályban levő intézkedéseknek a más felhasználókra kifejtett korlátozott negatív hatása.

8.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (330) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(330)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

9.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (331) | A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések alapján a Kínából származó szilíciumra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(331)

A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések alapján a Kínából származó szilíciumra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (332) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(332)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (333) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai az egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassák a behozatalokra, a vámhatóságoknak nem kizárólag a számlát kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(333)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai az egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassák a behozatalokra, a vámhatóságoknak nem kizárólag a számlát kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (334) | Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(334)

Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (335) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(335)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (336) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(336)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

60

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (337) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Csak egy érdekelt fél – az EUSMET – nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(337)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Csak egy érdekelt fél – az EUSMET – nyújtott be észrevételeket.

| (338) | A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt kérte, hogy amennyiben az intézkedések megerősítést nyernek, azokat két évre korlátozzák, tekintettel a keresletet és a kínálatot érintő megváltozott piaci körülményekre, valamint bizonyos szilíciumminőségek vonatkozásában az Unió nagyfokú importfüggőségére. |
| --- | --- |

(338)

A tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az EUSMET azt kérte, hogy amennyiben az intézkedések megerősítést nyernek, azokat két évre korlátozzák, tekintettel a keresletet és a kínálatot érintő megváltozott piaci körülményekre, valamint bizonyos szilíciumminőségek vonatkozásában az Unió nagyfokú importfüggőségére.

| (339) | A Bizottság azonban megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak adatai nem támasztják alá ezt a következtetést. Továbbá a (289) és (293) preambulumbekezdésben kifejtett módon a felülvizsgálati időszakot követő fejlemények átmeneti jellegűnek tekinthetők. Mindenesetre, ha a későbbiek során olyan különleges körülmények merülnének fel, amelyek a helyzet újraértékelését indokolják, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban időközi felülvizsgálat kérhető. |
| --- | --- |

(339)

A Bizottság azonban megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak adatai nem támasztják alá ezt a következtetést. Továbbá a (289) és (293) preambulumbekezdésben kifejtett módon a felülvizsgálati időszakot követő fejlemények átmeneti jellegűnek tekinthetők. Mindenesetre, ha a későbbiek során olyan különleges körülmények merülnének fel, amelyek a helyzet újraértékelését indokolják, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban időközi felülvizsgálat kérhető.

| (340) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(340)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

61

| (341) | Az e rendeletben előírt intézkedésekről az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(341)

Az e rendeletben előírt intézkedésekről az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá besorolt szilícium behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Tatung, Sanhszi | 16,3  % | A971 |
| Minden más vállalat | 16,8  % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Tatung, Sanhszi

16,3  %

A971

Minden más vállalat

16,8  %

A999

(3)   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra „minden egyéb vállalat” tekintetében alkalmazandó, a (2) bekezdésben meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti az (1) bekezdésben ismertetett termék Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kód: 2804690010), valamint az (1) bekezdésben ismertetett termék Tajvanon feladott, akár Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kód: 2804690020).

(4)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó jogalany név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (felülvizsgálat tárgyát képező termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete ( 2009. november 30. ) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1077 végrehajtási rendelete (2016. július 1.) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 179., 2016.7.5., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 42/2007/EK rendelete ( 2007. január 15. ) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 398/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 13., 2007.1.19., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 311/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. április 3. ) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 467/2010/EU végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Tajvanban feladott, akár Tajvanból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 95., 2013.4.5., 1. o.).

5

(6)  
  HL C 331., 2020.10.7., 13. o.

6

(7)  
  HL C 258., 2021.7.2., 8. o.

7

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., elérhető: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2535

9

(10)  
  HL L 179., 2016.7.5., 1. o.; a Tanács 2200/90/EGK végrehajtási rendelete (1990. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó szilíciumfém behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 198., 1990.7.28., 57. o.).

10

(11)  
  HL L 179., 2016.7.5., 1. o..

11

(12)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete (2020. június 30.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 208., 2020.7.1., 2. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2021/1811 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 366., 2021.10.15., 17. o.).

13

(14)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (54)–(60) és (111)–(115) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (58)–(63) és (85) preambulumbekezdés.

14

(15)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (61)–(64) preambulumbekezdés; (EU) 2021/1811 rendelet, (44) preambulumbekezdés.

15

(16)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (66)–(69) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (46)–(48) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a szilícium gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

16

(17)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (70)–(80) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (49)–(58) preambulumbekezdés.

17

(18)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (81)–(86) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (59) preambulumbekezdés.

18

(19)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (87)–(90) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (60) preambulumbekezdés.

19

(20)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete, (91)–(110) preambulumbekezdés, (EU) 2021/1811 rendelet, (61) preambulumbekezdés.

20

(21)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., elérhető: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

21

(22)  Lásd a Xiamen ITG Group 2021. évi éves jelentését: http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/new/2022-04-21/600755_20220421_2_cFJgASUK.pdf (261. o., hozzáférés: 2022. július 12.).

22

(23)  http://www.itg.com.cn/en/company/about (hozzáférés: 2022. július 12.).

23

(24)  www.ixin.com/company/472df966-2141-41bc-8209-66d37f0c2d88 (hozzáférés: 2022. április 27.), www.shpcoic.org.cn/Site/Home/_InfoShow?Info_ID=6720&Infoitem_ID=60 (hozzáférés: 2022. április 27.).

24

(25)  www.itgholding.com.cn/en/company/organization (hozzáférés: 2022. április 27.).

25

(26)  www.puyuan.com (hozzáférés: 2022. április 27.).

26

(27)  www.itgholding.com.cn/cn/News/Detail/4244 (hozzáférés: 2022. április 27.).

27

(28)  www.puyuan.com/puyuan/djdt11/971216/index.html (hozzáférés: 2022. április 27.).

28

(29)  www.siliconchina.org/about/rules/index.html (hozzáférés: 2022. április 27.).

29

(30)  Uo., 3. cikk.

30

(31)  Uo., 21. cikk.

31

(32)  Lásd a tizennegyedik ötéves tervet Fucsien tartomány (amelyben az ITG Xiamen Csoport székhelye található) stratégiai és feltörekvő iparágainak fejlesztéséről: http://www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/P020211207803152129885.pdf (hozzáférés: 2022. április 28.). Lásd még például a „Made in China 2025” stratégiával összefüggésben 2016-ban közzétett jegyzéket, amely tíz kulcsfontosságú iparág négy alapelemét rögzíti; elérhető a következő internetcímen: http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html (hozzáférés: 2022. április 28.).

32

(33)  A jelentés 10. fejezete, 221–230. o.

33

(34)  Vélemények a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről, kiadta a KKP Központi Bizottsága és az Államtanács 2015. március 15-én (ZhongFa, 2015(9)), https://chinaenergyportal.org/en/opinions-of-the-cpc-central-committee-and-the-state-council-on-further-deepening-the-reform-of-the-electric-power-system-zhongfa-2015-no-9/ (hozzáférés: 2022. április 8.).

34

(35)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html (hozzáférés: 2022. április 8.).

35

(36)  Nevezetesen: „
  A helyi kormányzati szervek az Országos Energiahivatal kirendelt szervével együttműködve kellő időben jelentést tesznek a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és az Állami Energiahivatal felé a közép- és hosszú távú szerződések aláírásáról és az egyéb releváns kérdésekről, továbbá a közép- és hosszú távú szerződések megkötése során biztosítják a kapcsolatot az azonnali árakkal.
  ”

36

A helyi kormányzati szervek az Országos Energiahivatal kirendelt szervével együttműködve kellő időben jelentést tesznek a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és az Állami Energiahivatal felé a közép- és hosszú távú szerződések aláírásáról és az egyéb releváns kérdésekről, továbbá a közép- és hosszú távú szerződések megkötése során biztosítják a kapcsolatot az azonnali árakkal.

(37)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (hozzáférés: 2022. április 8.).

37

(38)  A jelentés 10. fejezete.

38

(39)  A jelentés 12. fejezete, 269. o.

39

(40)  Elérhető az NEA honlapján: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (hozzáférés: 2022. április 13.).

40

(41)  A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 902. számú közleménye (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (hozzáférés: 2022. április 13.).

41

(42)  338. számú közlemény (2021), elérhető a következő internetcímen: www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (hozzáférés: 2022. április 13.).

42

(43)  Lásd a Nasdaq weboldalának cikkét (eredeti: Reuters Beijing Newsroom). „China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output” („Kína 15 szénbányában engedélyezi a próbaüzem egy évvel történő meghosszabbítását a termelés növelése érdekében”). 2021. augusztus 4., szerda; elérhető a következő internetcímen: https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04 (hozzáférés: 2022. április 13.).

43

(44)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

44

(45)  Ha a hasonló terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a hasonló termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

45

(46)  
  „Már nem használt, nem gyakorolt, divatjamúlt, lejárt.” (Oxford English Dictionary).

46

(47)  https://www.dosm.gov.my/v1/index.php (hozzáférés: 2022. április 26.).

47

(48)  https://bit.ly/3vJD5On (hozzáférés: 2022. április 26.).

48

(49)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1 (hozzáférés: 2022. április 26.).

49

(50)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

50

(51)  https://www.dosm.gov.my/v1/index.php

51

(52)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

52

(53)  http://www.pmbtechnology.com/investors-relation

53

(54)  Ügyiratszám: t22.003563, TRON-azonosító: 171–176.

54

(55)  
  HL L 179., 2016.7.5., 1. o., (66) preambulumbekezdés.

55

(56)  
  HL L 179., 2016.7.5., 1. o., (218) preambulumbekezdés.

56

(57)  Bizalmassági okokból tartományt adtunk meg.

57

(58)  Ausztráliában, Kanadában és az Egyesült Államokban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések vannak hatályban a Kínából származó szilícium behozatalával szemben.

58

(59)  Lásd a kritikus fontosságú nyersanyagokról készült második jegyzéket (COM(2014) 297 final, 2014. május 26.), a harmadik jegyzéket (COM(2017) 490 final) és a legutóbbi, 2020 szeptemberében közzétett jegyzéket (COM(2020) 474 final).

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

60

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

61

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/127

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1395 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 11.)

az Oroszországból és a Törökországból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. június 24-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Oroszországból és a Törökországból (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes korrózióálló acélok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. június 24-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Oroszországból és a Törökországból (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes korrózióálló acélok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer, panaszos) által 2021. május 12-én benyújtott panaszt követően indította meg a vizsgálatot. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes korrózióálló acélokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer, panaszos) által 2021. május 12-én benyújtott panaszt követően indította meg a vizsgálatot. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes korrózióálló acélokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az orosz, valamint a török hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, továbbá az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az orosz, valamint a török hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, továbbá az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (4) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat kérjék. 2021. szeptember 17-én a Bizottság meghallgatott egy török exportáló gyártót. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat kérjék. 2021. szeptember 17-én a Bizottság meghallgatott egy török exportáló gyártót.

1.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.3.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző legitimációs értékelés keretében bejelentett termelési és uniós értékesítési volumen alapján, a gyártók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe véve választotta ki az ideiglenes mintát. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a termelés és a hasonló termék Unióban történő értékesítésének több mint több mint 23 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban (3). A felek egyike sem tett észrevételt a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző legitimációs értékelés keretében bejelentett termelési és uniós értékesítési volumen alapján, a gyártók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe véve választotta ki az ideiglenes mintát. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a termelés és a hasonló termék Unióban történő értékesítésének több mint több mint 23 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban (3). A felek egyike sem tett észrevételt a megadott határidőn belül.

3

| (7) | A mintában szereplő egyik uniós gyártó telephelyén tartott ellenőrző látogatás során megállapítást nyert, hogy a vállalat a legitimációs kérdőívre, valamint a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában tévesen jelentős mennyiségű olyan adatot tüntetett fel, amely a vizsgálat tárgyát nem képező termékekre vonatkozott. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a helyzet ne legyen hatással a minta reprezentativitására, a Bizottság úgy határozott, hogy az érintett vállalatot a mintában hagyja, és felvesz egy további vállalatot is a mintába. A végleges mintában így négy, három különböző tagállamban működő uniós gyártó szerepelt, amelyek összesen a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és értékesítésének mintegy 25 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a végleges mintával kapcsolatban (4). A felek egyike sem tett észrevételt a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(7)

A mintában szereplő egyik uniós gyártó telephelyén tartott ellenőrző látogatás során megállapítást nyert, hogy a vállalat a legitimációs kérdőívre, valamint a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában tévesen jelentős mennyiségű olyan adatot tüntetett fel, amely a vizsgálat tárgyát nem képező termékekre vonatkozott. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a helyzet ne legyen hatással a minta reprezentativitására, a Bizottság úgy határozott, hogy az érintett vállalatot a mintában hagyja, és felvesz egy további vállalatot is a mintába. A végleges mintában így négy, három különböző tagállamban működő uniós gyártó szerepelt, amelyek összesen a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és értékesítésének mintegy 25 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a végleges mintával kapcsolatban (4). A felek egyike sem tett észrevételt a megadott határidőn belül.

4

1.3.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (8) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (9) | Az eljárás megindításáról szóló értesítéshez tartozó mellékletet a határidőn belül benyújtó vállalatok egyike sem számolt be az érintett termék behozataláról. A Bizottság ezért úgy döntött, nem alkalmaz mintavételt. E döntéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításáról szóló értesítéshez tartozó mellékletet a határidőn belül benyújtó vállalatok egyike sem számolt be az érintett termék behozataláról. A Bizottság ezért úgy döntött, nem alkalmaz mintavételt. E döntéssel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

1.3.3.   Mintavétel az oroszországi exportáló gyártók körében

Mintavétel az oroszországi exportáló gyártók körében

| (10) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi oroszországi exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte az Oroszországi Föderációnak az Európai Unió mellett működő állandó képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(10)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi oroszországi exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte az Oroszországi Föderációnak az Európai Unió mellett működő állandó képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (11) | Három – az érintett termék Unióba irányuló teljes orosz exportvolumenének 98 %-át kitevő – oroszországi exportáló gyártó (gyártócsoport) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság két vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az érintett ismert exportáló gyártók és az orosz hatóságok véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

Három – az érintett termék Unióba irányuló teljes orosz exportvolumenének 98 %-át kitevő – oroszországi exportáló gyártó (gyártócsoport) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság két vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az érintett ismert exportáló gyártók és az orosz hatóságok véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban.

| (12) | A Bizottsághoz a PJSC Novolipetsk Steeltől érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A vállalkozás rámutatott, hogy alapos jogi okok indokolják a vizsgálat kettő helyett három exportáló gyártóra vonatkozó elvégzését, különösen, ha az eredeti mintában szereplő egyik vállalat esetleg úgy dönt, mégsem működik együtt. Az együttműködés ilyen visszavonása bonyolultabbá tenné a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének meghatározását. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottsághoz a PJSC Novolipetsk Steeltől érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A vállalkozás rámutatott, hogy alapos jogi okok indokolják a vizsgálat kettő helyett három exportáló gyártóra vonatkozó elvégzését, különösen, ha az eredeti mintában szereplő egyik vállalat esetleg úgy dönt, mégsem működik együtt. Az együttműködés ilyen visszavonása bonyolultabbá tenné a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének meghatározását.

| (13) | A vállalat emellett hangsúlyozta, hogy a Bizottság felvette a mintába az oroszországi PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works exportáló gyártót és törökországi leányvállalatát, a MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. vállalatot. A vállalat azt állította, hogy a két kapcsolatban álló exportáló gyártó osztozott értékesítési csatornáik egy részén. Ez csökkenthetné a Bizottság munkaterhét, és ezáltal lehetővé tenné az NLMK vizsgálatát. |
| --- | --- |

(13)

A vállalat emellett hangsúlyozta, hogy a Bizottság felvette a mintába az oroszországi PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works exportáló gyártót és törökországi leányvállalatát, a MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. vállalatot. A vállalat azt állította, hogy a két kapcsolatban álló exportáló gyártó osztozott értékesítési csatornáik egy részén. Ez csökkenthetné a Bizottság munkaterhét, és ezáltal lehetővé tenné az NLMK vizsgálatát.

| (14) | Az NLMK észrevételeinek elemzését követően a Bizottság megalapozottnak találta különösen a (12) preambulumbekezdésben foglalt állításokat, és úgy döntött, nem alkalmaz mintavételt az oroszországi exportáló gyártók tekintetében. A Bizottság erről a döntéséről tájékoztatta a kérdéses vállalatot és az orosz hatóságokat. |
| --- | --- |

(14)

Az NLMK észrevételeinek elemzését követően a Bizottság megalapozottnak találta különösen a (12) preambulumbekezdésben foglalt állításokat, és úgy döntött, nem alkalmaz mintavételt az oroszországi exportáló gyártók tekintetében. A Bizottság erről a döntéséről tájékoztatta a kérdéses vállalatot és az orosz hatóságokat.

1.3.4.   Mintavétel a törökországi exportáló gyártók körében

Mintavétel a törökországi exportáló gyártók körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes törökországi exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett felkérte Törökország Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes törökországi exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett felkérte Törökország Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (16) | Nyolc – az érintett termék Unióba irányuló teljes török exportvolumenének 100 %-át kitevő – törökországi exportáló gyártó (gyártócsoport) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. A mintavételi javaslattal kapcsolatban nem érkezett észrevétel. Az így létrehozott végleges minta az érintett termék Unióba irányuló teljes török exportvolumenének 62,6 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(16)

Nyolc – az érintett termék Unióba irányuló teljes török exportvolumenének 100 %-át kitevő – törökországi exportáló gyártó (gyártócsoport) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. A mintavételi javaslattal kapcsolatban nem érkezett észrevétel. Az így létrehozott végleges minta az érintett termék Unióba irányuló teljes török exportvolumenének 62,6 %-át tette ki.

1.4.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (17) | Egy törökországi exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A Bizottság úgy határozott, hogy e kérés elbírálása a kérdéses vállalat összetett vállalati struktúrája miatt túl nagy terhet jelentett volna, és akadályozta volna a vizsgálat időben történő elvégzését. Ezért a Bizottság elutasította az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(17)

Egy törökországi exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A Bizottság úgy határozott, hogy e kérés elbírálása a kérdéses vállalat összetett vállalati struktúrája miatt túl nagy terhet jelentett volna, és akadályozta volna a vizsgálat időben történő elvégzését. Ezért a Bizottság elutasította az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmet.

1.5.   Kitöltött kérdőívek

Kitöltött kérdőívek

| (18) | A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, és felkérte a mintában szereplő négy uniós gyártót (5), a három oroszországi exportáló gyártót és a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártót a vizsgálat megindításának napján az interneten elérhetővé tett kérdőív kitöltésére (6). |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, és felkérte a mintában szereplő négy uniós gyártót (5), a három oroszországi exportáló gyártót és a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártót a vizsgálat megindításának napján az interneten elérhetővé tett kérdőív kitöltésére (6).

5

6

| (19) | A kérdőívet a mintában szereplő négy uniós gyártó, a panaszos, a három oroszországi exportáló gyártó, a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártó, valamint az egyedi vizsgálatot kérelmező törökországi exportáló gyártó küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(19)

A kérdőívet a mintában szereplő négy uniós gyártó, a panaszos, a három oroszországi exportáló gyártó, a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártó, valamint az egyedi vizsgálatot kérelmező törökországi exportáló gyártó küldte vissza kitöltve.

1.6.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | uniós gyártók:






  — | Acciaieria Arvedi S.p.A, Cremona, Olaszország, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

uniós gyártók:

—

Acciaieria Arvedi S.p.A, Cremona, Olaszország,

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dąbrowa Górnicza, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dąbrowa Górnicza, Lengyelország,

| — | Marcegaglia Carbon Steel S.p.A, Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel S.p.A, Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország,

| — | U.S. Steel Košice, s.r.o., Kassa, Szlovákia; |
| --- | --- |

—

U.S. Steel Košice, s.r.o., Kassa, Szlovákia;

| | az oroszországi exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők és importőrök:






  — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Svájc, |
| --- | --- | --- |

az oroszországi exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők és importőrök:

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Svájc,

| — | NLMK Trading SA, Lugano, Svájc, |
| --- | --- |

—

NLMK Trading SA, Lugano, Svájc,

| — | Severstal Export GmbH (a továbbiakban: SSE), Manno, Svájc, |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH (a továbbiakban: SSE), Manno, Svájc,

| — | SIA Severstal Distribution (Severstal Distribution Europe, a továbbiakban: SDE), Riga, Lettország. |
| --- | --- |

—

SIA Severstal Distribution (Severstal Distribution Europe, a továbbiakban: SDE), Riga, Lettország.

| (21) | A Bizottság a következő felek esetében távoli adategyeztetést végzett: | uniós gyártókat tömörtítő szövetség:






  — | Eurofer, Brüsszel, Belgium; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

A Bizottság a következő felek esetében távoli adategyeztetést végzett:

uniós gyártókat tömörtítő szövetség:

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium;

| | oroszországi exportáló gyártók:






  — | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (a továbbiakban: MMK), Magnitogorsk, Oroszország, |
| --- | --- | --- |

oroszországi exportáló gyártók:

—

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (a továbbiakban: MMK), Magnitogorsk, Oroszország,

| — | Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK), Lipeck, Oroszország, |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK), Lipeck, Oroszország,

| — | PAO Severstal (a továbbiakban: PAOS), Cserepovec, Oroszország; |
| --- | --- |

—

PAO Severstal (a továbbiakban: PAOS), Cserepovec, Oroszország;

| | az oroszországi exportáló gyártókkal kapcsolatban álló belföldi kereskedők:






  — | LLC Torgovy dom MMK (a továbbiakban: TD MMK), Magnyitogorszk, Oroszország, |
| --- | --- | --- |

az oroszországi exportáló gyártókkal kapcsolatban álló belföldi kereskedők:

—

LLC Torgovy dom MMK (a továbbiakban: TD MMK), Magnyitogorszk, Oroszország,

| — | Novolipetsk Steel Service Center LLC (a továbbiakban: NSSC), Lipeck, Oroszország, |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel Service Center LLC (a továbbiakban: NSSC), Lipeck, Oroszország,

| — | Torgovy dom NLMK LLC (a továbbiakban: NLMK Shop), Moszkva, Oroszország, |
| --- | --- |

—

Torgovy dom NLMK LLC (a továbbiakban: NLMK Shop), Moszkva, Oroszország,

| — | JSC Severstal Distribution (Severstal Distribution Russia, a továbbiakban: SDR), Cserepovec, Oroszország; |
| --- | --- |

—

JSC Severstal Distribution (Severstal Distribution Russia, a továbbiakban: SDR), Cserepovec, Oroszország;

| | törökországi exportáló gyártók:






  — | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. (a továbbiakban: MMK Turkey), Dörtyol, Törökország, |
| --- | --- | --- |

törökországi exportáló gyártók:

—

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. (a továbbiakban: MMK Turkey), Dörtyol, Törökország,

| — | TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş. (a továbbiakban: Tatmetal), Isztambul, Törökország, |
| --- | --- |

—

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş. (a továbbiakban: Tatmetal), Isztambul, Törökország,

| — | Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş., (a továbbiakban: Tezcan), Kartepe-Kocaeli, Törökország. |
| --- | --- |

—

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş., (a továbbiakban: Tezcan), Kartepe-Kocaeli, Törökország.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (22) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(22)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (23) | A törökországi CIB szövetség és számos exportáló gyártó torznak találta a kiválasztott vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot. Mivel 2017 viszonylag jó év volt az acélipar számára, a 2020-as évet azonban a Covid19-világjárvány kedvezőtlenül érintette, ezeket az időszakokat nem találták megfelelőnek. Azt állították, hogy a két végpont összehasonlítása nem lenne reprezentatív az uniós gazdasági ágazat teljesítményét és helyzetét tekintve. Volt, aki a jobb összehasonlítás érdekében negyedéves elemzést kért. |
| --- | --- |

(23)

A törökországi CIB szövetség és számos exportáló gyártó torznak találta a kiválasztott vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot. Mivel 2017 viszonylag jó év volt az acélipar számára, a 2020-as évet azonban a Covid19-világjárvány kedvezőtlenül érintette, ezeket az időszakokat nem találták megfelelőnek. Azt állították, hogy a két végpont összehasonlítása nem lenne reprezentatív az uniós gazdasági ágazat teljesítményét és helyzetét tekintve. Volt, aki a jobb összehasonlítás érdekében negyedéves elemzést kért.

| (24) | A Bizottság elutasította ezeket az állításokat, mivel a panasz benyújtásának dátumára, valamint a vonatkozó szabályokra tekintettel mind a figyelembe vett időszak, mint a vizsgálati időszak megfelelő volt. A Bizottság elemzése nem a referenciaév és a vizsgálati időszak összehasonlításán, hanem a figyelembe vett időszak folyamán megfigyelhető tendenciákon alapul, és magában foglalja a korrózióálló acél uniós piacát esetlegesen befolyásoló tényezőket, amelyeket a Bizottság többek között az 5. szakaszban bemutatottak szerint figyelembe vett a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság elutasította ezeket az állításokat, mivel a panasz benyújtásának dátumára, valamint a vonatkozó szabályokra tekintettel mind a figyelembe vett időszak, mint a vizsgálati időszak megfelelő volt. A Bizottság elemzése nem a referenciaév és a vizsgálati időszak összehasonlításán, hanem a figyelembe vett időszak folyamán megfigyelhető tendenciákon alapul, és magában foglalja a korrózióálló acél uniós piacát esetlegesen befolyásoló tényezőket, amelyeket a Bizottság többek között az 5. szakaszban bemutatottak szerint figyelembe vett a vizsgálat során.

| (25) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó jelezte, hogy nem ért egyet a Bizottság álláspontjával. Azzal érveltek, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a vizsgálati időszak után bekövetkező fejleményeket, tekintettel arra, hogy 2021 első 8 hónapjában a tűzihorganyzott termékek ára (e termékek közé tartozik a korrózióálló acél is), továbbá a tűzihorganyzott termékek és a melegen hengerelt tekercsek közötti átlagos árrés jelentősen megnőtt az Unióban. Állításuk szerint ugyanakkor 2021-ben az uniós gazdasági ágazat termelési szintje visszaállt a 2019. évi szintre. A Törvényszék Rusal Armenal ZAO kontra Tanács ügyben hozott ítéletére (7) hivatkozva ezért azt állították, hogy ezek a fejlemények olyan új tények, amelyek a javasolt dömpingellenes vámot nyilvánvalóan alkalmatlanná teszik, és ezeket a tényeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie, többek között a vizsgálati időszak 2021-re és 2022 első negyedévére történő kiterjesztésével. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó jelezte, hogy nem ért egyet a Bizottság álláspontjával. Azzal érveltek, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a vizsgálati időszak után bekövetkező fejleményeket, tekintettel arra, hogy 2021 első 8 hónapjában a tűzihorganyzott termékek ára (e termékek közé tartozik a korrózióálló acél is), továbbá a tűzihorganyzott termékek és a melegen hengerelt tekercsek közötti átlagos árrés jelentősen megnőtt az Unióban. Állításuk szerint ugyanakkor 2021-ben az uniós gazdasági ágazat termelési szintje visszaállt a 2019. évi szintre. A Törvényszék Rusal Armenal ZAO kontra Tanács ügyben hozott ítéletére (7) hivatkozva ezért azt állították, hogy ezek a fejlemények olyan új tények, amelyek a javasolt dömpingellenes vámot nyilvánvalóan alkalmatlanná teszik, és ezeket a tényeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie, többek között a vizsgálati időszak 2021-re és 2022 első negyedévére történő kiterjesztésével.

7

| (26) | A Bizottság megvizsgálta az állítást. A Bizottság megállapította, hogy az értékesítési árak 2021. évi emelkedése önmagában nem jelzi az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének bármilyen mértékű javulását. A Bizottság megjegyezte, hogy az áremelkedés csak akkor lehet pozitív hatással az ágazat helyzetére az előző évhez viszonyítva, ha jelentős mértékben meghaladja az emelkedést, amely a költségekben áll be ugyanezen időszak alatt. Erre vonatkozóan nem nyújtottak be bizonyítékot. A termelést illetően a Bizottság elismerte, hogy 2021-ben bizonyos időpontokban, különösen az év elején egyes gyártók nehézségekkel szembesültek a korrózióálló acél iránti jelentős piaci kereslet kielégítése terén. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy átmeneti jelenségről van szó, és nem áll rendelkezésére olyan információ, amely arra utalna, hogy ez a jelenség az ágazat egészét érintené. A Bizottság ezért megállapította, hogy az érintett felek egyik állítása sem bizonyítja, hogy a vizsgálati időszakot követően beálló új fejlemények következtében a javasolt dömpingellenes vám nyilvánvalóan alkalmatlan lenne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megvizsgálta az állítást. A Bizottság megállapította, hogy az értékesítési árak 2021. évi emelkedése önmagában nem jelzi az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének bármilyen mértékű javulását. A Bizottság megjegyezte, hogy az áremelkedés csak akkor lehet pozitív hatással az ágazat helyzetére az előző évhez viszonyítva, ha jelentős mértékben meghaladja az emelkedést, amely a költségekben áll be ugyanezen időszak alatt. Erre vonatkozóan nem nyújtottak be bizonyítékot. A termelést illetően a Bizottság elismerte, hogy 2021-ben bizonyos időpontokban, különösen az év elején egyes gyártók nehézségekkel szembesültek a korrózióálló acél iránti jelentős piaci kereslet kielégítése terén. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy átmeneti jelenségről van szó, és nem áll rendelkezésére olyan információ, amely arra utalna, hogy ez a jelenség az ágazat egészét érintené. A Bizottság ezért megállapította, hogy az érintett felek egyik állítása sem bizonyítja, hogy a vizsgálati időszakot követően beálló új fejlemények következtében a javasolt dömpingellenes vám nyilvánvalóan alkalmatlan lenne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.8.   Ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése

Ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése

| (27) | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján 2022. február 23. volt. A Bizottság 2022. január 26-án az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy nem szándékozik ideiglenes intézkedéseket bevezetni, és lehetőséget adott az érdekelt feleknek kiegészítő információk benyújtására és/vagy meghallgatásra. Egyik fél sem nyújtott be észrevételeket vagy kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(27)

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján 2022. február 23. volt. A Bizottság 2022. január 26-án az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy nem szándékozik ideiglenes intézkedéseket bevezetni, és lehetőséget adott az érdekelt feleknek kiegészítő információk benyújtására és/vagy meghallgatásra. Egyik fél sem nyújtott be észrevételeket vagy kért meghallgatást.

| (28) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően Oroszország kormánya (a továbbiakban: orosz kormány) előadta: az, hogy ideiglenes intézkedések bevezetésére nem került sor, azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat stabil volt, és a kár megelőzése érdekében nem volt szükség a Bizottság beavatkozására. A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint ideiglenes intézkedések elrendelhetők. A Bizottság nem köteles ideiglenes intézkedéseket bevezetni, ha az uniós gazdasági ágazatot kár éri. Tehát nem vonhatók le következtetések az uniós gazdasági ágazat helyzetét illetően abból, hogy a Bizottság úgy dönt, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot (ahogyan azt ebben az esetben tette). |
| --- | --- |

(28)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően Oroszország kormánya (a továbbiakban: orosz kormány) előadta: az, hogy ideiglenes intézkedések bevezetésére nem került sor, azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat stabil volt, és a kár megelőzése érdekében nem volt szükség a Bizottság beavatkozására. A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint ideiglenes intézkedések elrendelhetők. A Bizottság nem köteles ideiglenes intézkedéseket bevezetni, ha az uniós gazdasági ágazatot kár éri. Tehát nem vonhatók le következtetések az uniós gazdasági ágazat helyzetét illetően abból, hogy a Bizottság úgy dönt, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot (ahogyan azt ebben az esetben tette).

| (29) | mivel a Bizottság nem vezetett be ideiglenes dömpingellenes intézkedést, így a behozatalt sem vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(29)

mivel a Bizottság nem vezetett be ideiglenes dömpingellenes intézkedést, így a behozatalt sem vette nyilvántartásba.

1.9.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (30) | A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését.

| (31) | Az összegyűjtött és ellenőrzött adatok elemzését követően a Bizottság tájékoztatta az MMK-t és a PAOS-t arról a szándékáról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket alkalmazza a kérdőívre adott válaszaik bizonyos részeire. A Bizottság lehetőséget biztosított a vállalatoknak észrevételeik megtételére. A rendelkezésre álló tények és a vállalatok által benyújtott észrevételek alkalmazásának okait a rendelet 3.1.2. szakasza tárgyalja. |
| --- | --- |

(31)

Az összegyűjtött és ellenőrzött adatok elemzését követően a Bizottság tájékoztatta az MMK-t és a PAOS-t arról a szándékáról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket alkalmazza a kérdőívre adott válaszaik bizonyos részeire. A Bizottság lehetőséget biztosított a vállalatoknak észrevételeik megtételére. A rendelkezésre álló tények és a vállalatok által benyújtott észrevételek alkalmazásának okait a rendelet 3.1.2. szakasza tárgyalja.

| (32) | A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek észrevételeit. |
| --- | --- |

(32)

A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek észrevételeit.

| (33) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az Oroszországból és Törökországból származó korrózióálló acél behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az Oroszországból és Törökországból származó korrózióálló acél behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (34) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően észrevételek érkeztek a panaszostól, az orosz kormánytól, mindhárom együttműködő orosz exportáló gyártótól, Törökország kormányától (a továbbiakban: török kormány), mindhárom együttműködő török exportáló gyártótól és a Török Acélexportőrök Szövetségétől. Az MMK, az NLMK, a török kormány, a Tezcan és a Török Acélexportőrök Szövetsége meghallgatásokat kért, amelyekre sor került. A felek által benyújtott és/vagy a meghallgatások során tett észrevételekkel e rendelet megfelelő részei foglalkoznak. |
| --- | --- |

(34)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően észrevételek érkeztek a panaszostól, az orosz kormánytól, mindhárom együttműködő orosz exportáló gyártótól, Törökország kormányától (a továbbiakban: török kormány), mindhárom együttműködő török exportáló gyártótól és a Török Acélexportőrök Szövetségétől. Az MMK, az NLMK, a török kormány, a Tezcan és a Török Acélexportőrök Szövetsége meghallgatásokat kért, amelyekre sor került. A felek által benyújtott és/vagy a meghallgatások során tett észrevételekkel e rendelet megfelelő részei foglalkoznak.

| (35) | Továbbá az egyes vállalatoknak küldött újabb végső tájékoztatásokat követően a Tezcan és az MMK a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte. |
| --- | --- |

(35)

Továbbá az egyes vállalatoknak küldött újabb végső tájékoztatásokat követően a Tezcan és az MMK a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte.

| (36) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedéseket a vizsgálati időszak vége után bekövetkezett piaci változások miatt az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni. A CIB különösen a korrózióálló acél árainak a vizsgálati időszak vége óta bekövetkezett gyors ütemű emelkedésére, egyes uniós gyártók jövedelmezőségének azóta tapasztalható jelentős javulására, valamint az Oroszországgal szembeni szankciókra hivatkozott, amelyek véleménye szerint garantálják, hogy a felfüggesztés következtében a kár valószínűleg nem folytatódna. |
| --- | --- |

(36)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedéseket a vizsgálati időszak vége után bekövetkezett piaci változások miatt az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni. A CIB különösen a korrózióálló acél árainak a vizsgálati időszak vége óta bekövetkezett gyors ütemű emelkedésére, egyes uniós gyártók jövedelmezőségének azóta tapasztalható jelentős javulására, valamint az Oroszországgal szembeni szankciókra hivatkozott, amelyek véleménye szerint garantálják, hogy a felfüggesztés következtében a kár valószínűleg nem folytatódna.

| (37) | A 14. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy intézkedések csak akkor függeszthetők fel, ha a felfüggesztés következtében az uniós gazdasági ágazatot valószínűsíthetően nem éri kár. A Bizottságnak nem áll rendelkezésére olyan információ, amely alátámasztaná, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetet a vizsgálati időszak végét követően olyan mértékben javult volna, hogy a kár valószínűsíthetően nem folytatódna. Önmagában abból, hogy a korrózióálló acél árai a vizsgálati időszakot követően növekedhettek, nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri kár, még akkor sem, ha elfogadjuk a CIB azon állítását, miszerint „egyes uniós gyártók” jövedelmezősége nőtt. A vizsgálat megindítása ugyanis önmagában is járhatott ilyen hatásokkal, és ezek a hatások a végleges intézkedések felfüggesztése esetén gyorsan megszűnnének. A Bizottság csak az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszakot követő helyzetének, valamint a piaci feltételek állítólagos változásainak gondos elemzését követően függeszthet fel intézkedéseket, ami részletes információk gyűjtését teszi szükségessé. Ilyen értékelésre jellemzően a vizsgálati eljáráson kívül kerül sor, különösen akkor, ha az ilyen tárgyú kérelmek benyújtása későn történik meg és a benyújtott kérelmek nem tartalmazzák a szükséges alátámasztó bizonyítékokat, ahogy az a jelen esetben is történt. |
| --- | --- |

(37)

A 14. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy intézkedések csak akkor függeszthetők fel, ha a felfüggesztés következtében az uniós gazdasági ágazatot valószínűsíthetően nem éri kár. A Bizottságnak nem áll rendelkezésére olyan információ, amely alátámasztaná, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetet a vizsgálati időszak végét követően olyan mértékben javult volna, hogy a kár valószínűsíthetően nem folytatódna. Önmagában abból, hogy a korrózióálló acél árai a vizsgálati időszakot követően növekedhettek, nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri kár, még akkor sem, ha elfogadjuk a CIB azon állítását, miszerint „egyes uniós gyártók” jövedelmezősége nőtt. A vizsgálat megindítása ugyanis önmagában is járhatott ilyen hatásokkal, és ezek a hatások a végleges intézkedések felfüggesztése esetén gyorsan megszűnnének. A Bizottság csak az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszakot követő helyzetének, valamint a piaci feltételek állítólagos változásainak gondos elemzését követően függeszthet fel intézkedéseket, ami részletes információk gyűjtését teszi szükségessé. Ilyen értékelésre jellemzően a vizsgálati eljáráson kívül kerül sor, különösen akkor, ha az ilyen tárgyú kérelmek benyújtása későn történik meg és a benyújtott kérelmek nem tartalmazzák a szükséges alátámasztó bizonyítékokat, ahogy az a jelen esetben is történt.

| (38) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása két orosz exportáló gyártó tekintetében nem volt indokolt, mivel ezek a vállalatok együttműködő magatartást tanúsítottak, részletes válaszokat adtak a kérdőívre és a kiegészítő információkérésre (beleértve a részletszámításokat is), továbbá elvégezték a kért korrekciókat. Az orosz kormány arra is felhívta a figyelmet, hogy a Bizottság a 18. cikk alkalmazására vonatkozó leveleket több mint egy hónappal az ellenőrzések és a távoli adategyeztetések lezárását követően küldte el. |
| --- | --- |

(38)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása két orosz exportáló gyártó tekintetében nem volt indokolt, mivel ezek a vállalatok együttműködő magatartást tanúsítottak, részletes válaszokat adtak a kérdőívre és a kiegészítő információkérésre (beleértve a részletszámításokat is), továbbá elvégezték a kért korrekciókat. Az orosz kormány arra is felhívta a figyelmet, hogy a Bizottság a 18. cikk alkalmazására vonatkozó leveleket több mint egy hónappal az ellenőrzések és a távoli adategyeztetések lezárását követően küldte el.

| (39) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának okait a kérdőívből és a hiánypótlásokból begyűjtött valamennyi információ, valamint az ellenőrzések és a távoli adategyeztetések megfelelő elemzését követően megfelelően közölte és ismertette az érintett vállalatokkal. A PAOS kapcsán ezzel a kérdéssel a (93)–(109) preambulumbekezdés foglalkozik részletesen. Az MMK kapcsán az okokat a (75)–(90) preambulumbekezdés mutatja be általánosságban, valamint – titoktartási okokból – a vállalatnak küldött tájékoztatás részletesen. A Bizottság ezért elutasította az orosz kormánynak az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozó felvetéseit. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának okait a kérdőívből és a hiánypótlásokból begyűjtött valamennyi információ, valamint az ellenőrzések és a távoli adategyeztetések megfelelő elemzését követően megfelelően közölte és ismertette az érintett vállalatokkal. A PAOS kapcsán ezzel a kérdéssel a (93)–(109) preambulumbekezdés foglalkozik részletesen. Az MMK kapcsán az okokat a (75)–(90) preambulumbekezdés mutatja be általánosságban, valamint – titoktartási okokból – a vállalatnak küldött tájékoztatás részletesen. A Bizottság ezért elutasította az orosz kormánynak az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozó felvetéseit.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (40) | Az érintett termék az Oroszországból és a Törökországból származó, jelenleg az ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 KN-kódok (TARIC-kódok: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: vasból, ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termék tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal és/vagy magnéziummal lemezelve vagy bevonva; szilíciummal ötvözve is; kémiailag passziválva; kiegészítő felületi kezeléssel, például olajozással vagy szigeteléssel ellátva is; legfeljebb 0,5 tömegszázalék széntartalommal, legfeljebb 1,1 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,12 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,17 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,15 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve (a továbbiakban: érintett termék).
  Az érintett termék nem tartalmazza:






  — | a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékeket, |
| --- | --- | --- |

(40)

Az érintett termék az Oroszországból és a Törökországból származó, jelenleg az ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 KN-kódok (TARIC-kódok: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: vasból, ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termék tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal és/vagy magnéziummal lemezelve vagy bevonva; szilíciummal ötvözve is; kémiailag passziválva; kiegészítő felületi kezeléssel, például olajozással vagy szigeteléssel ellátva is; legfeljebb 0,5 tömegszázalék széntartalommal, legfeljebb 1,1 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,12 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,17 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,15 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve (a továbbiakban: érintett termék).

Az érintett termék nem tartalmazza:

—

a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékeket,

| — | a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékeket. |
| --- | --- |

—

a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékeket.

| (41) | A korrózióálló acélokat síkhengerelt acéltekercsek, -lemezek és -szalagok olvasztott fémből vagy cink fémötvözetéből álló fürdőbe merítésével végzett bevonásával állítják elő. A bevonófém az acélhordozóval kohászati reakció során ötvöződik, majd többrétegű ötvözetstruktúrát alkot, amelynek eredményeképpen az acélhoz kohászati eljárással kötődő bevonat jön létre. A termék felületén kémiai passziválással további kezelést végeznek annak érdekében, hogy megvédjék a felületet a nedvességtől és mérsékeljék a tárolás és szállítás alatti korróziótermék-képződés kockázatát. |
| --- | --- |

(41)

A korrózióálló acélokat síkhengerelt acéltekercsek, -lemezek és -szalagok olvasztott fémből vagy cink fémötvözetéből álló fürdőbe merítésével végzett bevonásával állítják elő. A bevonófém az acélhordozóval kohászati reakció során ötvöződik, majd többrétegű ötvözetstruktúrát alkot, amelynek eredményeképpen az acélhoz kohászati eljárással kötődő bevonat jön létre. A termék felületén kémiai passziválással további kezelést végeznek annak érdekében, hogy megvédjék a felületet a nedvességtől és mérsékeljék a tárolás és szállítás alatti korróziótermék-képződés kockázatát.

| (42) | A korrózióálló acélokat elsősorban az építőipari ágazatban használják védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják. |
| --- | --- |

(42)

A korrózióálló acélokat elsősorban az építőipari ágazatban használják védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (43) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(43)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az Oroszországban és Törökországban gyártott és az orosz belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az Oroszországban és Törökországban gyártott és az orosz belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (44) | A Bizottság úgy határozott, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság úgy határozott, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (45) | Egy importőr a 0,40 mm-nél kisebb vastagságú („vékonylemez”) korrózióálló acélnak a vizsgálat termékköréből való kizárását kérte. A fél azzal érvelt, hogy a munkaigényesebb és drágább vékonylemez különálló szegmenst képez, és az uniós gazdasági ágazat nem állítja azt elő kellő mennyiségben. A fél hozzátette, hogy a vékonylemez kizárása nem csökkentené a panaszosok által kérelmezett intézkedések korrekciós hatását, a dömpingellenes intézkedéseknek a vékonylemezre vonatkozó bevezetése azonban ártana a felhasználóknak (mivel nem tudnának versenyképes áron hozzájutni az ilyen termékekhez). |
| --- | --- |

(45)

Egy importőr a 0,40 mm-nél kisebb vastagságú („vékonylemez”) korrózióálló acélnak a vizsgálat termékköréből való kizárását kérte. A fél azzal érvelt, hogy a munkaigényesebb és drágább vékonylemez különálló szegmenst képez, és az uniós gazdasági ágazat nem állítja azt elő kellő mennyiségben. A fél hozzátette, hogy a vékonylemez kizárása nem csökkentené a panaszosok által kérelmezett intézkedések korrekciós hatását, a dömpingellenes intézkedéseknek a vékonylemezre vonatkozó bevezetése azonban ártana a felhasználóknak (mivel nem tudnának versenyképes áron hozzájutni az ilyen termékekhez).

| (46) | A Bizottság megalapozatlannak találta a kérés indokait, mivel az uniós gazdasági ágazatnak valamennyi szükséges vastagságú korrózióálló acél gyártására van kapacitása (8). A Bizottság megállapította továbbá, hogy a vastagságtól és a behozatal helyétől függetlenül a korrózióálló acél valamennyi típusát tűzihorganyzó sorokon állítják elő, és azok alapvető fizikai és műszaki jellemzőik, végfelhasználásuk és felcserélhetőségük szempontjából azonos tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította a szóban forgó termék kizárása iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság megalapozatlannak találta a kérés indokait, mivel az uniós gazdasági ágazatnak valamennyi szükséges vastagságú korrózióálló acél gyártására van kapacitása (8). A Bizottság megállapította továbbá, hogy a vastagságtól és a behozatal helyétől függetlenül a korrózióálló acél valamennyi típusát tűzihorganyzó sorokon állítják elő, és azok alapvető fizikai és műszaki jellemzőik, végfelhasználásuk és felcserélhetőségük szempontjából azonos tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította a szóban forgó termék kizárása iránti kérelmet.

8

| (47) | A Tezcan, a többek között az alucinkkel bevont korrózióálló acél egy törökországi gyártója az alucinkkel bevont korrózióálló acél az intézkedések hatálya alól való kizárását kérte. A fél szerint az alucinkkel bevont korrózióállóacél-termékek a korrózióálló acél különálló szegmensét képezik, amely nem áll versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított termékekkel. A fél azt állította, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acélt nem állítják elő „gazdaságilag életképes mennyiségben” az Unióban, és a terméket előállító uniós gyártó nem képes az uniós keresletet kielégítő mennyiségű alucinkkel bevont korrózióálló acélt biztosítani. |
| --- | --- |

(47)

A Tezcan, a többek között az alucinkkel bevont korrózióálló acél egy törökországi gyártója az alucinkkel bevont korrózióálló acél az intézkedések hatálya alól való kizárását kérte. A fél szerint az alucinkkel bevont korrózióállóacél-termékek a korrózióálló acél különálló szegmensét képezik, amely nem áll versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított termékekkel. A fél azt állította, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acélt nem állítják elő „gazdaságilag életképes mennyiségben” az Unióban, és a terméket előállító uniós gyártó nem képes az uniós keresletet kielégítő mennyiségű alucinkkel bevont korrózióálló acélt biztosítani.

| (48) | A Bizottság megalapozatlannak találta a kérés indokait, mivel még ha ideiglenesen korlátozott is volt az alucinkkel bevont korrózióálló acél uniós gyártása, az uniós gazdasági ágazat rendelkezik az alucinkkel bevont korrózióálló acél gyártásához szükséges kapacitással. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a korrózióálló acél valamennyi típusát bevonattól függetlenül tűzihorganyzó sorokon állítják elő. Ezenfelül az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél azonos alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal, végfelhasználási területtel és helyettesíthetőséggel rendelkezik (9). A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság megalapozatlannak találta a kérés indokait, mivel még ha ideiglenesen korlátozott is volt az alucinkkel bevont korrózióálló acél uniós gyártása, az uniós gazdasági ágazat rendelkezik az alucinkkel bevont korrózióálló acél gyártásához szükséges kapacitással. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a korrózióálló acél valamennyi típusát bevonattól függetlenül tűzihorganyzó sorokon állítják elő. Ezenfelül az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél azonos alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal, végfelhasználási területtel és helyettesíthetőséggel rendelkezik (9). A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet.

9

| (49) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan ismételten benyújtotta kérelmét. Kijelentette, hogy uniós termelésre az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyetlen uniós gyártójának helytelen pénzügyi gazdálkodása miatt nem került sor. A Tezcan kitartott amellett, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és a cinkkel bevont korrózióálló acél fizikai, kémiai és műszaki szempontból teljesen eltérő termékek, nevezetesen az alucinkkel bevont korrózióálló acél előállítási folyamata és az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyes tulajdonságai miatt. |
| --- | --- |

(49)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan ismételten benyújtotta kérelmét. Kijelentette, hogy uniós termelésre az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyetlen uniós gyártójának helytelen pénzügyi gazdálkodása miatt nem került sor. A Tezcan kitartott amellett, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és a cinkkel bevont korrózióálló acél fizikai, kémiai és műszaki szempontból teljesen eltérő termékek, nevezetesen az alucinkkel bevont korrózióálló acél előállítási folyamata és az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyes tulajdonságai miatt.

| (50) | A Bizottság megalapozatlannak találta a Tezcan kérelmének indoklását, mivel a Tezcan által említett gyártó életképes üzleti tervvel rendelkezett, és továbbra is az uniós gazdasági ágazat életképes része maradt. A Bizottság továbbá azt is megállapította, hogy a korrózióálló acélok valamennyi típusát – függetlenül azok bevonatától – tűzihorganyzó sorokon állítják elő, amit a Tezcan is elismert, amikor megjegyezte, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyetlen uniós gyártója egy tűzihorganyzó sorral, de két tartállyal rendelkezik, amelyeket attól függően tud cserélni, hogy alucinkkel bevont korrózióálló acélt vagy más termékeket kíván-e gyártani. Továbbá az az állítás, miszerint a korrózióálló acél különböző bevonatai eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek, nem kérdőjelezi meg azt, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél alapvető fizikai és műszaki jellemzőik, végfelhasználásuk és helyettesíthetőségük tekintetében azonos tulajdonságokkal rendelkeznek (10). A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság megalapozatlannak találta a Tezcan kérelmének indoklását, mivel a Tezcan által említett gyártó életképes üzleti tervvel rendelkezett, és továbbra is az uniós gazdasági ágazat életképes része maradt. A Bizottság továbbá azt is megállapította, hogy a korrózióálló acélok valamennyi típusát – függetlenül azok bevonatától – tűzihorganyzó sorokon állítják elő, amit a Tezcan is elismert, amikor megjegyezte, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél egyetlen uniós gyártója egy tűzihorganyzó sorral, de két tartállyal rendelkezik, amelyeket attól függően tud cserélni, hogy alucinkkel bevont korrózióálló acélt vagy más termékeket kíván-e gyártani. Továbbá az az állítás, miszerint a korrózióálló acél különböző bevonatai eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek, nem kérdőjelezi meg azt, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél alapvető fizikai és műszaki jellemzőik, végfelhasználásuk és helyettesíthetőségük tekintetében azonos tulajdonságokkal rendelkeznek (10). A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet.

10

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Oroszország

Oroszország

3.1.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (51) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (52) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (53) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (54) | A Bizottság egy terméktípus esetében megállapította, hogy az MMK nem értékesítette azt a belföldi piacon. Ezenfelül bizonyos terméktípusokat a három oroszországi együttműködő exportáló gyártó egyike sem értékesített a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság egy terméktípus esetében megállapította, hogy az MMK nem értékesítette azt a belföldi piacon. Ezenfelül bizonyos terméktípusokat a három oroszországi együttműködő exportáló gyártó egyike sem értékesített a belföldi piacon.

| (55) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (56) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(56)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (57) | Ilyen esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(57)

Ilyen esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (58) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(58)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (59) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a terméktípustól függően az MMK teljes belföldi értékesítésének 47–100 %-a, az NLMK teljes belföldi értékesítésének 43–100 %-a, valamint a PAOS teljes belföldi értékesítésének 24–100 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta a termelési költséget. Ennek megfelelően a rendes érték a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra. |
| --- | --- |

(59)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a terméktípustól függően az MMK teljes belföldi értékesítésének 47–100 %-a, az NLMK teljes belföldi értékesítésének 43–100 %-a, valamint a PAOS teljes belföldi értékesítésének 24–100 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta a termelési költséget. Ennek megfelelően a rendes érték a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra.

| (60) | Azon terméktípusok esetében, amelyek súlyozott átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes érték számítása az adott terméktípus nyereséges értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt. |
| --- | --- |

(60)

Azon terméktípusok esetében, amelyek súlyozott átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes érték számítása az adott terméktípus nyereséges értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt.

| (61) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(61)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (62) | A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(62)

A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (63) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt. |
| --- | --- |

(63)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

| (64) | Az előállítási költség az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése alapján indokolt esetekben kiigazításra került. Mindhárom együttműködő exportáló gyártó kapcsolatban álló beszállítótól szerzett be bizonyos nyersanyagokat. A Bizottság megvizsgálta, hogy ezek a nyersanyagok szokásos piaci áron kerültek-e beszerzésre, és szükség esetén kiigazította az előállítási költségeket, hogy azok megfelelően tükrözzék az érintett termék előállításával és értékesítésével összefüggő költségeket. |
| --- | --- |

(64)

Az előállítási költség az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése alapján indokolt esetekben kiigazításra került. Mindhárom együttműködő exportáló gyártó kapcsolatban álló beszállítótól szerzett be bizonyos nyersanyagokat. A Bizottság megvizsgálta, hogy ezek a nyersanyagok szokásos piaci áron kerültek-e beszerzésre, és szükség esetén kiigazította az előállítási költségeket, hogy azok megfelelően tükrözzék az érintett termék előállításával és értékesítésével összefüggő költségeket.

| (65) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy e kiigazítások indokolatlanok voltak, különösen azért, mert a Bizottság nem vette figyelembe az NLMK és a független vevők részére értékesített vizsgált nyersanyagok árában foglalt fuvarköltségek hatását, holott ezek az információk a rendelkezésére álltak. A Bizottság egyes nyersanyagok tekintetében elfogadta az állítást, és ennek megfelelően felülvizsgálta a rendes értéket. A felülvizsgált számítást közölték a vállalattal. |
| --- | --- |

(65)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy e kiigazítások indokolatlanok voltak, különösen azért, mert a Bizottság nem vette figyelembe az NLMK és a független vevők részére értékesített vizsgált nyersanyagok árában foglalt fuvarköltségek hatását, holott ezek az információk a rendelkezésére álltak. A Bizottság egyes nyersanyagok tekintetében elfogadta az állítást, és ennek megfelelően felülvizsgálta a rendes értéket. A felülvizsgált számítást közölték a vállalattal.

| (66) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy a nyersanyagköltségeknek az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítása jogellenes volt. A PAOS azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése két esetben teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy a vállalat nyilvántartásától eltérjen: a) ha a nyilvántartások nem felelnek meg a szóban forgó ország általánosan elfogadott számviteli alapelveinek, és b) ha a nyilvántartások nem tükrözik észszerűen a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatban felmerülő költségeket. A második helyzetet illetően a vállalat a WTO Fellebbezési Testülete által az Ukrajna – ammónium-nitrát (Oroszország) ügyben készített jelentésének (11) 6.97. pontjára hivatkozott, amely szerint „a [WTO dömpingellenes megállapodásának] 2.2.1.1. cikke első fordulatának második feltétele arra vonatkozik, hogy a vizsgált exportőr vagy gyártó által vezetett nyilvántartások elégségesen megfelelnek-e a vizsgált exportőr vagy gyártó azon költségeinek, amelyek valós kapcsolatban állnak a vizsgált termék gyártásával és értékesítésével, illetve tükrözik-e ezeket a költségeket”. |
| --- | --- |

(66)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy a nyersanyagköltségeknek az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítása jogellenes volt. A PAOS azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése két esetben teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy a vállalat nyilvántartásától eltérjen: a) ha a nyilvántartások nem felelnek meg a szóban forgó ország általánosan elfogadott számviteli alapelveinek, és b) ha a nyilvántartások nem tükrözik észszerűen a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatban felmerülő költségeket. A második helyzetet illetően a vállalat a WTO Fellebbezési Testülete által az Ukrajna – ammónium-nitrát (Oroszország) ügyben készített jelentésének (11) 6.97. pontjára hivatkozott, amely szerint „a [WTO dömpingellenes megállapodásának] 2.2.1.1. cikke első fordulatának második feltétele arra vonatkozik, hogy a vizsgált exportőr vagy gyártó által vezetett nyilvántartások elégségesen megfelelnek-e a vizsgált exportőr vagy gyártó azon költségeinek, amelyek valós kapcsolatban állnak a vizsgált termék gyártásával és értékesítésével, illetve tükrözik-e ezeket a költségeket”.

11

| (67) | A Bizottság megjegyezte, hogy „Fellebbezési Testület jelentése, DS493: Ukrajna – Ammónium-nitrátra vonatkozó dömpingellenes intézkedések (Oroszország)” című dokumentum 6.97. pontját az azt megelőző bekezdésekben ismertetett összefüggésben kell vizsgálni. A Fellebbezési Testület már az EU–biodízel (Argentína) ügyben (12) is jóváhagyta, hogy az egymással kapcsolatban álló felek által egymás felé elszámolt nyersanyagárak nem tekinthetők szokásos piaci áraknak, és ennek következtében elutasíthatók. A Fellebbezési Testület által az Ukrajna – ammónium-nitrát (Oroszország) ügyben készített jelentés 6.97. pontja tovább egyértelműsítette, hogy az EU–biodízel (Argentína) ügyben készített vizsgálóbizottsági jelentésben említett helyzetek nem tekinthetők határozatlan időre szóló kivételeknek, hanem eseti alapon kell azokat megvizsgálni. A jelen ügyben a Bizottság megfelelő elemzést követően elutasította a PAOS által a vele kapcsolatban álló szállítóktól beszerzett bizonyos nyersanyagok árait, ami teljes összhangban áll a WTO szabályaival. A Bizottság összehasonlította a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS felé felszámított árakat az ugyanezen kapcsolat szállító által a független vevőknek felszámított árakkal. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS felé felszámított árak nem minősülnek szokásos piaci árnak. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság megjegyezte, hogy „Fellebbezési Testület jelentése, DS493: Ukrajna – Ammónium-nitrátra vonatkozó dömpingellenes intézkedések (Oroszország)” című dokumentum 6.97. pontját az azt megelőző bekezdésekben ismertetett összefüggésben kell vizsgálni. A Fellebbezési Testület már az EU–biodízel (Argentína) ügyben (12) is jóváhagyta, hogy az egymással kapcsolatban álló felek által egymás felé elszámolt nyersanyagárak nem tekinthetők szokásos piaci áraknak, és ennek következtében elutasíthatók. A Fellebbezési Testület által az Ukrajna – ammónium-nitrát (Oroszország) ügyben készített jelentés 6.97. pontja tovább egyértelműsítette, hogy az EU–biodízel (Argentína) ügyben készített vizsgálóbizottsági jelentésben említett helyzetek nem tekinthetők határozatlan időre szóló kivételeknek, hanem eseti alapon kell azokat megvizsgálni. A jelen ügyben a Bizottság megfelelő elemzést követően elutasította a PAOS által a vele kapcsolatban álló szállítóktól beszerzett bizonyos nyersanyagok árait, ami teljes összhangban áll a WTO szabályaival. A Bizottság összehasonlította a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS felé felszámított árakat az ugyanezen kapcsolat szállító által a független vevőknek felszámított árakkal. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS felé felszámított árak nem minősülnek szokásos piaci árnak. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

12

| (68) | A PAOS előadta továbbá, hogy a Bizottság nem a helyes módszertant alkalmazta annak elemzésekor, hogy bizonyos nyersanyagoknak a PAOS által a vele kapcsolatban álló szállítóknak fizetett ár szokásos piaci árnak minősül-e. A PAOS azzal érvelt, hogy a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania azokat az árakat, amelyeket a PAOS fizet a nyersanyag vásárlásakor a vele kapcsolatban álló szállítóknak azokkal az árakkal, amelyeket a független szállítók alkalmaznak. |
| --- | --- |

(68)

A PAOS előadta továbbá, hogy a Bizottság nem a helyes módszertant alkalmazta annak elemzésekor, hogy bizonyos nyersanyagoknak a PAOS által a vele kapcsolatban álló szállítóknak fizetett ár szokásos piaci árnak minősül-e. A PAOS azzal érvelt, hogy a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania azokat az árakat, amelyeket a PAOS fizet a nyersanyag vásárlásakor a vele kapcsolatban álló szállítóknak azokkal az árakkal, amelyeket a független szállítók alkalmaznak.

| (69) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlatnak számít, hogy a szokásos piaci ár elemzéséhez az adott vállalattal kapcsolatban álló szállító által felszámított árakat használja. A jelen ügyben rendelkezésre álltak és ellenőrzöttek voltak a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS és a független vevők felé felszámított értékesítési árak. A Bizottság ezért helyénvalónak találta, hogy elemzéséhez az ellenőrzött információkat használja fel. Ezenkívül a PAOS a beszállító és közte fennálló kapcsolaton kívül semmilyen magyarázatot nem adott az árkülönbségre. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(69)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlatnak számít, hogy a szokásos piaci ár elemzéséhez az adott vállalattal kapcsolatban álló szállító által felszámított árakat használja. A jelen ügyben rendelkezésre álltak és ellenőrzöttek voltak a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító által a PAOS és a független vevők felé felszámított értékesítési árak. A Bizottság ezért helyénvalónak találta, hogy elemzéséhez az ellenőrzött információkat használja fel. Ezenkívül a PAOS a beszállító és közte fennálló kapcsolaton kívül semmilyen magyarázatot nem adott az árkülönbségre. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (70) | Végül a PAOS a szokásos piaci árak elemzéséhez kapcsolódóan több technikai részlethez is megjegyzést fűzött. Először: a PAOS kifogásolta, hogy szén szállítójánál keletkezett veszteség kiszámítása során nem vették figyelembe a pénzügyi bevételeket. Másodszor: azzal érvelt, hogy a Bizottság által összeállított ár-összehasonlítás nem tükrözte megfelelően a PAOS által vásárolt szén különböző minőségei közötti különbségeket. Harmadszor: a PAOS a teljes szénfogyasztásra vonatkozó számításokban talált elírásra hívta fel a figyelmet. Negyedszer: a PAOS előadta, hogy a Bizottság helytelenül hasonlította össze a vasércpellet független vevők felé felszámított értékesítési árát azzal az eladási árral, amelyet a PAOS számított fel azért a vasércpelletért, amelyet a vele kapcsolatban álló szállítótól kizárólag viszonteladás céljából vásárolt. Ötödször: a PAOS előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a szállítási feltételekben megmutatkozó különbségeket, így azokat a különbségeket sem, amelyek a PAOS és a független vevők részére szállított vasércpellet értékesítési árában foglalt szállítási költségek között mutatkoznak meg. Hatodszor: amikor a Bizottság árelemzést végzett a vasércpelletek (lágyított és nem lágyított) kategóriáinak széles körére vonatkozóan, a PAOS előadta, hogy a pelletek bizonyos típusait (amelyekre vonatkozóan az információk nem szerepeltek a beszerzési jegyzékben) lágyítottnak vagy nem lágyítottnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(70)

Végül a PAOS a szokásos piaci árak elemzéséhez kapcsolódóan több technikai részlethez is megjegyzést fűzött. Először: a PAOS kifogásolta, hogy szén szállítójánál keletkezett veszteség kiszámítása során nem vették figyelembe a pénzügyi bevételeket. Másodszor: azzal érvelt, hogy a Bizottság által összeállított ár-összehasonlítás nem tükrözte megfelelően a PAOS által vásárolt szén különböző minőségei közötti különbségeket. Harmadszor: a PAOS a teljes szénfogyasztásra vonatkozó számításokban talált elírásra hívta fel a figyelmet. Negyedszer: a PAOS előadta, hogy a Bizottság helytelenül hasonlította össze a vasércpellet független vevők felé felszámított értékesítési árát azzal az eladási árral, amelyet a PAOS számított fel azért a vasércpelletért, amelyet a vele kapcsolatban álló szállítótól kizárólag viszonteladás céljából vásárolt. Ötödször: a PAOS előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a szállítási feltételekben megmutatkozó különbségeket, így azokat a különbségeket sem, amelyek a PAOS és a független vevők részére szállított vasércpellet értékesítési árában foglalt szállítási költségek között mutatkoznak meg. Hatodszor: amikor a Bizottság árelemzést végzett a vasércpelletek (lágyított és nem lágyított) kategóriáinak széles körére vonatkozóan, a PAOS előadta, hogy a pelletek bizonyos típusait (amelyekre vonatkozóan az információk nem szerepeltek a beszerzési jegyzékben) lágyítottnak vagy nem lágyítottnak kell tekinteni.

| (71) | A Bizottság megvizsgálta az állításokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a (70) preambulumbekezdésben ismertetett második, harmadik és negyedik pont indokolja a költségkiigazítás kiszámításának korrekcióját. E tekintetben a Bizottság összehasonlította a szóban forgó szénminőség árát a leginkább hasonló szénminőségével, kijavította a teljes szénfelhasználás kiszámításában előforduló elírást, és a PAOS fogyasztását érintő szokásos piaci ár elemzéséhez a vasércpellet értékesítési árát vette figyelembe. A helyesbített számadatokról a Bizottság ismételten tájékoztatta a vállalatot. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság megvizsgálta az állításokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a (70) preambulumbekezdésben ismertetett második, harmadik és negyedik pont indokolja a költségkiigazítás kiszámításának korrekcióját. E tekintetben a Bizottság összehasonlította a szóban forgó szénminőség árát a leginkább hasonló szénminőségével, kijavította a teljes szénfelhasználás kiszámításában előforduló elírást, és a PAOS fogyasztását érintő szokásos piaci ár elemzéséhez a vasércpellet értékesítési árát vette figyelembe. A helyesbített számadatokról a Bizottság ismételten tájékoztatta a vállalatot.

| (72) | A Bizottság azonban az alábbi okok miatt elutasította a (70) preambulumbekezdés első, ötödik és hatodik pontjában ismertetett állításokat:






  — | A pénzügyi bevételt azért utasította el, mert az a megkapott kölcsönök kamataiból származott. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy e bevétel nem kapcsolódik a nyersanyag termeléséhez és értékesítéséhez. |
| --- | --- | --- |

(72)

A Bizottság azonban az alábbi okok miatt elutasította a (70) preambulumbekezdés első, ötödik és hatodik pontjában ismertetett állításokat:

—

A pénzügyi bevételt azért utasította el, mert az a megkapott kölcsönök kamataiból származott. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy e bevétel nem kapcsolódik a nyersanyag termeléséhez és értékesítéséhez.

| — | A Bizottság nem tudta figyelembe venni a különböző szállítási feltételek mellett zajló ügyletek értékesítési árában szereplő fuvarköltségek közötti különbségeket, mivel a felmerült fuvarköltséget sem a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító, sem a PAOS nem jelentette be. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nem tudta figyelembe venni a különböző szállítási feltételek mellett zajló ügyletek értékesítési árában szereplő fuvarköltségek közötti különbségeket, mivel a felmerült fuvarköltséget sem a PAOS-sal kapcsolatban álló szállító, sem a PAOS nem jelentette be.

| — | A PAOS által a bizonyos típusokra vagy a vasércpelletre vonatkozóan szolgáltatott információkat a vizsgálat ezen szakaszában nem lehetett ellenőrizni. Ezenkívül a PAOS sem támasztotta alá az állítását bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

—

A PAOS által a bizonyos típusokra vagy a vasércpelletre vonatkozóan szolgáltatott információkat a vizsgálat ezen szakaszában nem lehetett ellenőrizni. Ezenkívül a PAOS sem támasztotta alá az állítását bizonyítékokkal.

3.1.2.   Exportár

Exportár

| (73) | Az együttműködő oroszországi exportáló gyártók velük kapcsolatban álló, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében vett importőrként eljáró vállalkozásokon, vagy velük kapcsolatban álló, harmadik országban megtalálható kereskedőkön keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(73)

Az együttműködő oroszországi exportáló gyártók velük kapcsolatban álló, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében vett importőrként eljáró vállalkozásokon, vagy velük kapcsolatban álló, harmadik országban megtalálható kereskedőkön keresztül exportáltak az Unióba.

| (74) | Az MMK a korrózióálló acélnak az Unióba irányuló, egy, az MMK-val kapcsolatban álló, Svájcban található kereskedőn, az MMK Steel Trade vállalaton, valamint egy másik, szintén Svájcban található, az MMK leírása szerint független vállalaton (a továbbiakban: svájci kereskedő) keresztül lebonyolított értékesítésről számolt be. |
| --- | --- |

(74)

Az MMK a korrózióálló acélnak az Unióba irányuló, egy, az MMK-val kapcsolatban álló, Svájcban található kereskedőn, az MMK Steel Trade vállalaton, valamint egy másik, szintén Svájcban található, az MMK leírása szerint független vállalaton (a továbbiakban: svájci kereskedő) keresztül lebonyolított értékesítésről számolt be.

| (75) | A Bizottság tájékoztatást kért a svájci kereskedő MMK-val fennálló kapcsolatának jellegéről. A Bizottság különösen az MMK által kibocsátott, nyilvánosan elérhető dokumentumokat elemezte – például az MMK Csoport összevont éves pénzügyi kimutatásait (13), az érdekelt felekkel folytatott ügyletekre vonatkozó közzétételeket (14), az éves jelentéseket és mellékleteiket (15), valamint a piaci információs adatbázisokban, például a Dun & Bradstreet adatbázisában könnyen hozzáférhető információkat. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság tájékoztatást kért a svájci kereskedő MMK-val fennálló kapcsolatának jellegéről. A Bizottság különösen az MMK által kibocsátott, nyilvánosan elérhető dokumentumokat elemezte – például az MMK Csoport összevont éves pénzügyi kimutatásait (13), az érdekelt felekkel folytatott ügyletekre vonatkozó közzétételeket (14), az éves jelentéseket és mellékleteiket (15), valamint a piaci információs adatbázisokban, például a Dun & Bradstreet adatbázisában könnyen hozzáférhető információkat.

13

14

15

| (76) | A vállalkozás által szolgáltatott és a Bizottság által más forrásokból összegyűjtött információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az MMK félrevezető információkat adott meg a svájci kereskedővel való kapcsolatáról, ezáltal pedig hátráltatta a vizsgálatot. Titoktartási okokból a Bizottság következtetését megalapozó elemzés csak az MMK-val került megosztásra. |
| --- | --- |

(76)

A vállalkozás által szolgáltatott és a Bizottság által más forrásokból összegyűjtött információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az MMK félrevezető információkat adott meg a svájci kereskedővel való kapcsolatáról, ezáltal pedig hátráltatta a vizsgálatot. Titoktartási okokból a Bizottság következtetését megalapozó elemzés csak az MMK-val került megosztásra.

| (77) | A Bizottság a fentiek eredményeképpen nem rendelkezett információkkal sem a svájci kereskedőn keresztül lebonyolított értékesítések tekintetében az első független uniós vásárlóval folytatott ügylet viszonteladói árairól, sem a svájci kereskedő konkrét feladatairól, ezért nem tudta megállapítani a vállalat uniós piacra irányuló értékesítéseinek egyik csatornájára vonatkozó exportárat. Ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni a vállalat által be nem nyújtott információk tekintetében. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság a fentiek eredményeképpen nem rendelkezett információkkal sem a svájci kereskedőn keresztül lebonyolított értékesítések tekintetében az első független uniós vásárlóval folytatott ügylet viszonteladói árairól, sem a svájci kereskedő konkrét feladatairól, ezért nem tudta megállapítani a vállalat uniós piacra irányuló értékesítéseinek egyik csatornájára vonatkozó exportárat. Ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni a vállalat által be nem nyújtott információk tekintetében.

| (78) | Az MKK által a 18. cikk szerinti levelet követően szolgáltatott magyarázatok nem változtatta meg a Bizottság következtetését, amely szerint az MMK félrevezető információkat adott meg a svájci kereskedővel való kapcsolatáról, ezáltal pedig hátráltatta a vizsgálatot. Titoktartási okokból az MMK az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásával kapcsolatos észrevételeinek elemzése csak az MMK-val került megosztásra. |
| --- | --- |

(78)

Az MKK által a 18. cikk szerinti levelet követően szolgáltatott magyarázatok nem változtatta meg a Bizottság következtetését, amely szerint az MMK félrevezető információkat adott meg a svájci kereskedővel való kapcsolatáról, ezáltal pedig hátráltatta a vizsgálatot. Titoktartási okokból az MMK az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásával kapcsolatos észrevételeinek elemzése csak az MMK-val került megosztásra.

| (79) | A fentiek fényében a Bizottság megerősítette az alaprendelet 18. cikkének az uniós piacra irányuló, a svájci kereskedőn keresztül lebonyolított értékesítés tekintetében való alkalmazását. E tekintetben a Bizottság ezen értékesítési csatorna dömpingkülönbözetének megállapítását az MMK Steel Trade vállalaton keresztül lebonyolított értékesítésekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetekre alapozta. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek fényében a Bizottság megerősítette az alaprendelet 18. cikkének az uniós piacra irányuló, a svájci kereskedőn keresztül lebonyolított értékesítés tekintetében való alkalmazását. E tekintetben a Bizottság ezen értékesítési csatorna dömpingkülönbözetének megállapítását az MMK Steel Trade vállalaton keresztül lebonyolított értékesítésekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetekre alapozta.

| (80) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az MMK előadta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor az alaprendelet 18. cikkét alkalmazta az MMK-ra a svájci kereskedő vonatkozásában. Ezzel kapcsolatban az MMK azt állította, hogy a Bizottság nem vett figyelembe bizonyos általa benyújtott dokumentumokat, és megismételte a Bizottság által feltárt ellentmondásokra vonatkozó magyarázatát. Az MMK előadta továbbá, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 18. cikkében meghatározott jogi normákat, amikor a rendelkezésre álló tényeket azzal a konkrét céllal választotta ki, hogy az MMK-t a rendelkezésre álló – az alaprendelet 18. cikkének tárgyával és céljával teljesen összeegyeztethetetlen – hátrányos tények alkalmazásával szankcionálja. |
| --- | --- |

(80)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az MMK előadta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor az alaprendelet 18. cikkét alkalmazta az MMK-ra a svájci kereskedő vonatkozásában. Ezzel kapcsolatban az MMK azt állította, hogy a Bizottság nem vett figyelembe bizonyos általa benyújtott dokumentumokat, és megismételte a Bizottság által feltárt ellentmondásokra vonatkozó magyarázatát. Az MMK előadta továbbá, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 18. cikkében meghatározott jogi normákat, amikor a rendelkezésre álló tényeket azzal a konkrét céllal választotta ki, hogy az MMK-t a rendelkezésre álló – az alaprendelet 18. cikkének tárgyával és céljával teljesen összeegyeztethetetlen – hátrányos tények alkalmazásával szankcionálja.

| (81) | Az MMK nem nyújtott be újabb bizonyítékot a svájci kereskedővel fennálló kapcsolatra vonatkozóan. A Bizottság már alaposan elemezte az összes információt, beleértve az MMK által hivatkozott dokumentumokat is. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az MMK nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná az MMK és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolatra vonatkozó, egymásnak ellentmondó információk magyarázatát. A Bizottság így megerősítette, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza. |
| --- | --- |

(81)

Az MMK nem nyújtott be újabb bizonyítékot a svájci kereskedővel fennálló kapcsolatra vonatkozóan. A Bizottság már alaposan elemezte az összes információt, beleértve az MMK által hivatkozott dokumentumokat is. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az MMK nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná az MMK és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolatra vonatkozó, egymásnak ellentmondó információk magyarázatát. A Bizottság így megerősítette, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza.

| (82) | A Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy megsértette volna az alaprendelet 18. cikkében foglalt jogi normákat. A fentiekben kifejtettek szerint a Bizottság nem tudta megállapítani a vállalat uniós piacon történő értékesítésének egyetlen teljes értékesítési csatornájára érvényes exportárat, ezért erre az értékesítési csatornára vonatkozóan a dömpingkülönbözetet egy, az adott vállalattal kapcsolatban álló kereskedőn, az MMK Steel Trade-en keresztül történő értékesítésekre kiszámított dömpingkülönbözetre alapozta, amelyre vonatkozóan az exportárat meg tudta állapítani. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy megsértette volna az alaprendelet 18. cikkében foglalt jogi normákat. A fentiekben kifejtettek szerint a Bizottság nem tudta megállapítani a vállalat uniós piacon történő értékesítésének egyetlen teljes értékesítési csatornájára érvényes exportárat, ezért erre az értékesítési csatornára vonatkozóan a dömpingkülönbözetet egy, az adott vállalattal kapcsolatban álló kereskedőn, az MMK Steel Trade-en keresztül történő értékesítésekre kiszámított dömpingkülönbözetre alapozta, amelyre vonatkozóan az exportárat meg tudta állapítani.

| (83) | Ez a megközelítés teljes mértékben összhangban van a vonatkozó WTO-szabályokkal és az uniós joggal. A WTO-vizsgálóbizottság által összeállított „Egyesült Államok – Egyes termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok és a rendelkezésre álló tények felhasználása” (16) című jelentés szerint a rendelkezésre álló tények alkalmazásakor a vizsgálatot végző hatóságoknak elfogulatlanul és objektíven kell kiválasztaniuk azokat a rendelkezésre álló tényeket, amelyekkel észszerűen helyettesíthetők az adott ügy konkrét tényei és körülményei közül hiányzó „szükséges” információk. Ennek során a vizsgálatot végző hatóságoknak figyelembe kell venniük a rendelkezésükre álló valamennyi tényt. A helyettesítő tények kiválasztásakor a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.8. cikke nem írja elő a vizsgálatot végző hatóságok számára, hogy azokat a tényeket válasszák ki, amelyek a „legkedvezőbbek” a nem együttműködő fél számára. A vizsgálatot végző hatóságok figyelembe vehetik azokat az eljárási körülményeket, ahol az információ hiányzik, de a 6.8 cikk nem engedi meg, hogy a helyettesítő tényeket az érdekelt fél megbüntetése céljából válasszák ki. |
| --- | --- |

(83)

Ez a megközelítés teljes mértékben összhangban van a vonatkozó WTO-szabályokkal és az uniós joggal. A WTO-vizsgálóbizottság által összeállított „Egyesült Államok – Egyes termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok és a rendelkezésre álló tények felhasználása” (16) című jelentés szerint a rendelkezésre álló tények alkalmazásakor a vizsgálatot végző hatóságoknak elfogulatlanul és objektíven kell kiválasztaniuk azokat a rendelkezésre álló tényeket, amelyekkel észszerűen helyettesíthetők az adott ügy konkrét tényei és körülményei közül hiányzó „szükséges” információk. Ennek során a vizsgálatot végző hatóságoknak figyelembe kell venniük a rendelkezésükre álló valamennyi tényt. A helyettesítő tények kiválasztásakor a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.8. cikke nem írja elő a vizsgálatot végző hatóságok számára, hogy azokat a tényeket válasszák ki, amelyek a „legkedvezőbbek” a nem együttműködő fél számára. A vizsgálatot végző hatóságok figyelembe vehetik azokat az eljárási körülményeket, ahol az információ hiányzik, de a 6.8 cikk nem engedi meg, hogy a helyettesítő tényeket az érdekelt fél megbüntetése céljából válasszák ki.

16

| (84) | A Bizottság által alkalmazott megközelítés teljes mértékben megfelelt ennek az előírásnak. A Bizottság elfogultságmentesen az MMK-nak egy olyan értékesítési csatornán megfigyelt tényleges és ellenőrzött árképzési magatartását vette figyelembe, amelyre vonatkozóan módjában állt a releváns adatok ellenőrzése, és azokat használta fel az árképzési magatartás modelljeként annak a csatornának az esetében, amelyre nézve nem történt adatszolgáltatás. A Bizottság átlagos dömpingösszeget alkalmazott arra a terméktípusra, amely a vállalatnak a vizsgálati időszakra jellemző ismert dömpingpotenciálját reprezentálta. Abban az esetben, ha a vállalat úgy döntött, hogy exportértékesítéseinek nagy részéről nem ad át információt a Bizottságnak, nem tekinthető szubjektív vagy megtorló megközelítésnek az, ha a Bizottság a vállalat által a vizsgálati időszak alatt alkalmazott tényleges és ellenőrzött árképzési magatartást alkalmazza modellként. Ezzel a megközelítéssel a vállalat együttműködésének jelentős hiánya mellett a lehető legpontosabban állapíthatók meg a dömping- és kárkülönbözetek, ami megfelel a WTO joggyakorlatának, amelyre az MMK hivatkozik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság által alkalmazott megközelítés teljes mértékben megfelelt ennek az előírásnak. A Bizottság elfogultságmentesen az MMK-nak egy olyan értékesítési csatornán megfigyelt tényleges és ellenőrzött árképzési magatartását vette figyelembe, amelyre vonatkozóan módjában állt a releváns adatok ellenőrzése, és azokat használta fel az árképzési magatartás modelljeként annak a csatornának az esetében, amelyre nézve nem történt adatszolgáltatás. A Bizottság átlagos dömpingösszeget alkalmazott arra a terméktípusra, amely a vállalatnak a vizsgálati időszakra jellemző ismert dömpingpotenciálját reprezentálta. Abban az esetben, ha a vállalat úgy döntött, hogy exportértékesítéseinek nagy részéről nem ad át információt a Bizottságnak, nem tekinthető szubjektív vagy megtorló megközelítésnek az, ha a Bizottság a vállalat által a vizsgálati időszak alatt alkalmazott tényleges és ellenőrzött árképzési magatartást alkalmazza modellként. Ezzel a megközelítéssel a vállalat együttműködésének jelentős hiánya mellett a lehető legpontosabban állapíthatók meg a dömping- és kárkülönbözetek, ami megfelel a WTO joggyakorlatának, amelyre az MMK hivatkozik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (85) | A (35) preambulumbekezdésben említettek szerint az MMK a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatást kért. A meghallgatáson az MMK felhívta a figyelmet arra, hogy a 18. cikk szerinti levelében a Bizottság kijelentette, hogy alkalmazni fogja az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdését. Az MMK a jogalap pontosítását kérte, mivel az általános tájékoztató csupán az alaprendelet 18. cikkét említette. E tekintetben az MMK előadta, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit kellett volna alkalmaznia, mivel az MMK a Bizottság valamennyi szükséges információval kapcsolatos kérésére reagált, nem szolgáltatott megtévesztő információkat, és nem akadályozta a vizsgálatot. A vállalat előadta továbbá, hogy a Bizottság nem kért információt a svájci kereskedő exportárairól. Végezetül az MMK megismételte, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tények alkalmazásakor megsértette az alaprendelet 18. cikkében foglalt jogi normákat. |
| --- | --- |

(85)

A (35) preambulumbekezdésben említettek szerint az MMK a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatást kért. A meghallgatáson az MMK felhívta a figyelmet arra, hogy a 18. cikk szerinti levelében a Bizottság kijelentette, hogy alkalmazni fogja az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdését. Az MMK a jogalap pontosítását kérte, mivel az általános tájékoztató csupán az alaprendelet 18. cikkét említette. E tekintetben az MMK előadta, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit kellett volna alkalmaznia, mivel az MMK a Bizottság valamennyi szükséges információval kapcsolatos kérésére reagált, nem szolgáltatott megtévesztő információkat, és nem akadályozta a vizsgálatot. A vállalat előadta továbbá, hogy a Bizottság nem kért információt a svájci kereskedő exportárairól. Végezetül az MMK megismételte, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tények alkalmazásakor megsértette az alaprendelet 18. cikkében foglalt jogi normákat.

| (86) | A 18. cikk (3) bekezdésére való hivatkozás a 18. cikk szerinti levélben valóban nyilvánvaló elírás, mivel a levél azt is tartalmazta, hogy a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy az MMK megtévesztő információkat szolgáltatott, és ezzel akadályozta a vizsgálatot, amiről pedig az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. A 18. cikk szerinti levél szövegezéséből és az ügy tényállásából egyértelműen kitűnik, hogy a hiányos adatok elfogadásának az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételei nem teljesültek, mivel az adatokat – az első független vevőnek felszámított exportárakat – nem nyújtották be, és ezért nem is voltak ellenőrizhetők. Egyértelmű az is, hogy a fél nem tett meg minden tőle telhetőt. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az MMK 18. cikk szerinti levélre adott válasza egyértelműen azt mutatta, hogy az MMK tudomásul vette, hogy a körülmények szükségessé teszik az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását, és hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre fog támaszkodni. Ezért van az, hogy e válaszában az MMK előadta, hogy a figyelmen kívül hagyott adatok helyett mely információkészleteket kellett volna felhasználni. |
| --- | --- |

(86)

A 18. cikk (3) bekezdésére való hivatkozás a 18. cikk szerinti levélben valóban nyilvánvaló elírás, mivel a levél azt is tartalmazta, hogy a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy az MMK megtévesztő információkat szolgáltatott, és ezzel akadályozta a vizsgálatot, amiről pedig az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. A 18. cikk szerinti levél szövegezéséből és az ügy tényállásából egyértelműen kitűnik, hogy a hiányos adatok elfogadásának az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételei nem teljesültek, mivel az adatokat – az első független vevőnek felszámított exportárakat – nem nyújtották be, és ezért nem is voltak ellenőrizhetők. Egyértelmű az is, hogy a fél nem tett meg minden tőle telhetőt. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az MMK 18. cikk szerinti levélre adott válasza egyértelműen azt mutatta, hogy az MMK tudomásul vette, hogy a körülmények szükségessé teszik az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását, és hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre fog támaszkodni. Ezért van az, hogy e válaszában az MMK előadta, hogy a figyelmen kívül hagyott adatok helyett mely információkészleteket kellett volna felhasználni.

| (87) | Azt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozás elírás volt, megerősítette továbbá az is, hogy az általános tájékoztató nem hivatkozott az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésére. |
| --- | --- |

(87)

Azt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozás elírás volt, megerősítette továbbá az is, hogy az általános tájékoztató nem hivatkozott az alaprendelet 18. cikkének (3) bekezdésére.

| (88) | Az MKK együttműködésére vonatkozóan a (85) preambulumbekezdésben felsorolt állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az MKK félrevezette a Bizottságot a közte és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolatot illetően, mivel továbbra is azt állította, hogy a vállalatok nem állnak kapcsolatban egymással. Az MKK továbbá elmulasztotta megadni a svájci kereskedő exportárait, azaz a dömpingkülönbözet meghatározásához szükséges információkat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az MKK tévesen állította, hogy a Bizottság soha nem kérte a svájci kereskedő exportárait. A Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán a vizsgálat megindításának napján közzétett, az exportáló gyártóknak szóló kérdőíven a vizsgált termék Unióba irányuló értékesítésében érintett, az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló vállalkozások egyértelműen azt az utasítást kapják, hogy töltsék ki a kérdőív I. mellékletét (17). Következésképpen az MMK és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolat folyamatos tagadása, valamint a svájci kereskedő exportárai közlésének elmulasztása akadályozta a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(88)

Az MKK együttműködésére vonatkozóan a (85) preambulumbekezdésben felsorolt állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az MKK félrevezette a Bizottságot a közte és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolatot illetően, mivel továbbra is azt állította, hogy a vállalatok nem állnak kapcsolatban egymással. Az MKK továbbá elmulasztotta megadni a svájci kereskedő exportárait, azaz a dömpingkülönbözet meghatározásához szükséges információkat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az MKK tévesen állította, hogy a Bizottság soha nem kérte a svájci kereskedő exportárait. A Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán a vizsgálat megindításának napján közzétett, az exportáló gyártóknak szóló kérdőíven a vizsgált termék Unióba irányuló értékesítésében érintett, az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló vállalkozások egyértelműen azt az utasítást kapják, hogy töltsék ki a kérdőív I. mellékletét (17). Következésképpen az MMK és a svájci kereskedő között fennálló kapcsolat folyamatos tagadása, valamint a svájci kereskedő exportárai közlésének elmulasztása akadályozta a vizsgálatot.

17

| (89) | A Bizottság ezért megerősítette, hogy a tényállást az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban lévőnek tartja. Ennek ellenére (amint azt a (82)–(84) preambulumbekezdés kifejti) a Bizottság megkísérelte megállapítani, hogy a szóban forgó vállalat által szolgáltatott tényleges információk alapján mely rendelkezésre álló tényekkel helyettesíthetők észszerűen a jelen ügyben hiányzó szükséges információk. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság ezért megerősítette, hogy a tényállást az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban lévőnek tartja. Ennek ellenére (amint azt a (82)–(84) preambulumbekezdés kifejti) a Bizottság megkísérelte megállapítani, hogy a szóban forgó vállalat által szolgáltatott tényleges információk alapján mely rendelkezésre álló tényekkel helyettesíthetők észszerűen a jelen ügyben hiányzó szükséges információk.

| (90) | A meghallgató tisztviselő ajánlásai nyomán a Bizottság gondosan megvizsgálta a vállalat által a meghallgatás során felvetett kérdéseket, és következtetéseiről tájékoztatta a meghallgató tisztviselőt. |
| --- | --- |

(90)

A meghallgató tisztviselő ajánlásai nyomán a Bizottság gondosan megvizsgálta a vállalat által a meghallgatás során felvetett kérdéseket, és következtetéseiről tájékoztatta a meghallgató tisztviselőt.

| (91) | A (81)–(84) és a (86)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett pontosítások mellett a Bizottság részletesebb elemzést tett közzé azokról az észrevételekről, amelyeket az MMK az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban tett. Ezt az elemzést a meghallgatáson titoktartási okokból csak a vállalattal ismertette. |
| --- | --- |

(91)

A (81)–(84) és a (86)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett pontosítások mellett a Bizottság részletesebb elemzést tett közzé azokról az észrevételekről, amelyeket az MMK az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban tett. Ezt az elemzést a meghallgatáson titoktartási okokból csak a vállalattal ismertette.

| (92) | A PAOS egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, a Severstal Export GmbH-n, valamint egy Lettországban található, vele kapcsolatban álló importőrön, a SIA Severstal Distribution vállalaton keresztül exportált az Unióba. Az SDE egy szolgáltatóközpont, amely korrózióálló acélt értékesített független uniós vevőknek mind feldolgozás nélkül, mind további feldolgozást követően. |
| --- | --- |

(92)

A PAOS egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, a Severstal Export GmbH-n, valamint egy Lettországban található, vele kapcsolatban álló importőrön, a SIA Severstal Distribution vállalaton keresztül exportált az Unióba. Az SDE egy szolgáltatóközpont, amely korrózióálló acélt értékesített független uniós vevőknek mind feldolgozás nélkül, mind további feldolgozást követően.

| (93) | Az SDE nem nyújtott be a korrózióálló acél beszerzésére és készleteire vonatkozó információkat a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszában. A Bizottság 2021. november 15-én és 2022. január 25-én e-mailben emlékeztette a vállalatot az adatok benyújtására. A hiánypótlásra felszólító levélben foglalt kérés és a fent említett emlékeztetők ellenére a vállalat nem adta át a hiányzó információkat az ellenőrző látogatás első napjáig. A Bizottság ezért nem tudta elemezni a beszerzési adatokat az ellenőrző látogatás előtt és különösen nem tudta ellenőrizni, hogy azok összhangban állnak-e a kérdőív más részeire, valamint a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszokkal. A kapcsolatban álló kereskedő beszerzési adatai általában egy exportáló gyártó által a kereskedője vagy az importőre felé történő értékesítéseknek a későbbi viszonteladásokkal való összekapcsolására szolgálnak, így ezek az információk nélkülözhetetlenek az exportár meghatározásához. |
| --- | --- |

(93)

Az SDE nem nyújtott be a korrózióálló acél beszerzésére és készleteire vonatkozó információkat a kérdőívre és a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszában. A Bizottság 2021. november 15-én és 2022. január 25-én e-mailben emlékeztette a vállalatot az adatok benyújtására. A hiánypótlásra felszólító levélben foglalt kérés és a fent említett emlékeztetők ellenére a vállalat nem adta át a hiányzó információkat az ellenőrző látogatás első napjáig. A Bizottság ezért nem tudta elemezni a beszerzési adatokat az ellenőrző látogatás előtt és különösen nem tudta ellenőrizni, hogy azok összhangban állnak-e a kérdőív más részeire, valamint a hiánypótlásra felszólító levélre adott válaszokkal. A kapcsolatban álló kereskedő beszerzési adatai általában egy exportáló gyártó által a kereskedője vagy az importőre felé történő értékesítéseknek a későbbi viszonteladásokkal való összekapcsolására szolgálnak, így ezek az információk nélkülözhetetlenek az exportár meghatározásához.

| (94) | A Bizottság már az SDE telephelyén tartott ellenőrző látogatás során is megfigyelt az SDE viszonteladási ügyleteihez társított terméktípusokkal kapcsolatos problémákat, és erre a vállalat figyelmét is felhívta. A Bizottság mintát vett a viszonteladási ügyletekből, és ellenőrizte a vállalat által benyújtott információkat alátámasztó, rendelkezésre álló dokumentumokat, az értékesített termék műszaki előírásait is beleértve. A Bizottság egy 12 adásvételi számlából álló mintával kapcsolatban gyűjtött össze igazoló dokumentumokat. Négy esetben a Bizottság megállapította, hogy a terméktípus hozzárendelése téves volt. A vállalat beleegyezett a korrekciók elvégzésébe, azt állította ugyanakkor, hogy az összes potenciálisan értintett viszonteladási ügyletnek a megrendelésekben elfogadott műszaki előírásokkal való egybevetése túlzott terhet jelentene. A vállalat ezért a PAOS által az SDE-nek értékesített terméktípusokon alapuló módszertan alkalmazását javasolta. Ezt a kérdéskört a hitelesítési jelentés, amelyet a vállalat is megkapott, megfelelően rögzítette. A vállalatnak lehetősége volt észrevételeket tenni az esetleges ténybeli hibákkal kapcsolatban, az SDE azonban a hitelesítési jelentés egyik részével szemben sem emelt kifogást. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság már az SDE telephelyén tartott ellenőrző látogatás során is megfigyelt az SDE viszonteladási ügyleteihez társított terméktípusokkal kapcsolatos problémákat, és erre a vállalat figyelmét is felhívta. A Bizottság mintát vett a viszonteladási ügyletekből, és ellenőrizte a vállalat által benyújtott információkat alátámasztó, rendelkezésre álló dokumentumokat, az értékesített termék műszaki előírásait is beleértve. A Bizottság egy 12 adásvételi számlából álló mintával kapcsolatban gyűjtött össze igazoló dokumentumokat. Négy esetben a Bizottság megállapította, hogy a terméktípus hozzárendelése téves volt. A vállalat beleegyezett a korrekciók elvégzésébe, azt állította ugyanakkor, hogy az összes potenciálisan értintett viszonteladási ügyletnek a megrendelésekben elfogadott műszaki előírásokkal való egybevetése túlzott terhet jelentene. A vállalat ezért a PAOS által az SDE-nek értékesített terméktípusokon alapuló módszertan alkalmazását javasolta. Ezt a kérdéskört a hitelesítési jelentés, amelyet a vállalat is megkapott, megfelelően rögzítette. A vállalatnak lehetősége volt észrevételeket tenni az esetleges ténybeli hibákkal kapcsolatban, az SDE azonban a hitelesítési jelentés egyik részével szemben sem emelt kifogást.

| (95) | Az ellenőrző látogatást követően a Bizottság összevetette az SDE által kizárólag az ellenőrző látogatás során megadott beszerzési adatokat a PAOS kapcsolódó értékesítési adataival. A Bizottság megjegyezte, hogy a két adatkészlet továbbra is ellentmondásos volt a terméktípusokat illetően. |
| --- | --- |

(95)

Az ellenőrző látogatást követően a Bizottság összevetette az SDE által kizárólag az ellenőrző látogatás során megadott beszerzési adatokat a PAOS kapcsolódó értékesítési adataival. A Bizottság megjegyezte, hogy a két adatkészlet továbbra is ellentmondásos volt a terméktípusokat illetően.

| (96) | E tekintetben az SDE által a vizsgálati időszak során a PAOS-tól beszerzettként bejelentett, a PAOS által azonban az SDE-nek értékesítettként be nem jelentett terméktípusok az SDE által bejelentett teljes beszerzett volumen mintegy 30 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(96)

E tekintetben az SDE által a vizsgálati időszak során a PAOS-tól beszerzettként bejelentett, a PAOS által azonban az SDE-nek értékesítettként be nem jelentett terméktípusok az SDE által bejelentett teljes beszerzett volumen mintegy 30 %-át tették ki.

| (97) | A teljes adatkészlet elvetése helyett a Bizottság a megfelelően hozzárendelt terméktípusokkal rendelkező viszonteladási ügyleteket vette alapul a tévesen hozzárendelt terméktípusokkal rendelkező viszonteladási ügyletek dömpingkülönbözetének megállapításához. |
| --- | --- |

(97)

A teljes adatkészlet elvetése helyett a Bizottság a megfelelően hozzárendelt terméktípusokkal rendelkező viszonteladási ügyleteket vette alapul a tévesen hozzárendelt terméktípusokkal rendelkező viszonteladási ügyletek dömpingkülönbözetének megállapításához.

| (98) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a PAOS nem nyújtotta be a szükséges információkat a kitűzött határidőn belül, és ezáltal hátráltatta a vizsgálatot. A Bizottság tájékoztatta a vállalatot arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni a vállalat által be nem nyújtott információk tekintetében. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a PAOS nem nyújtotta be a szükséges információkat a kitűzött határidőn belül, és ezáltal hátráltatta a vizsgálatot. A Bizottság tájékoztatta a vállalatot arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni a vállalat által be nem nyújtott információk tekintetében.

| (99) | A 18. cikk szerinti levélhez fűzött észrevételeiben a vállalat azt állította, hogy minden adatot benyújtott, beleértve a köztes fájlokat is, ahol a Bizottság ezt kérte. Emlékeztetett továbbá arra, hogy ismertette a terméktípusok létrehozását a Bizottsággal, amely ellenőrizte azt. Ahol a Bizottság hibát talált a bejelentett terméktípusokban, a vállalat elvégezte a szükséges helyesbítéseket. A PAOS előadta, hogy a beszerzésekkel kapcsolatos információk nem kerültek felhasználásra a dömping kiszámításához. Rámutatott továbbá, hogy a Bizottság nem vetette fel ezeket a kérdéseket a távoli adategyeztetések és az ellenőrző látogatások során. A Bizottságnak azon megállapítását illetően, amely szerint lehetetlen beazonosítani az SDE által az uniós piacon értékesített termékek típusát, a vállalat emlékeztetett a hiánypótlásban benyújtott magyarázataira. A vállalat szerint az SDE a raktározás, valamint az ellátási források összetétele és az értékesítések összetétele közötti eltérés miatt nem tudott ügyletenkénti kapcsolatot megadni a beszerzett és értékesített áruk között. |
| --- | --- |

(99)

A 18. cikk szerinti levélhez fűzött észrevételeiben a vállalat azt állította, hogy minden adatot benyújtott, beleértve a köztes fájlokat is, ahol a Bizottság ezt kérte. Emlékeztetett továbbá arra, hogy ismertette a terméktípusok létrehozását a Bizottsággal, amely ellenőrizte azt. Ahol a Bizottság hibát talált a bejelentett terméktípusokban, a vállalat elvégezte a szükséges helyesbítéseket. A PAOS előadta, hogy a beszerzésekkel kapcsolatos információk nem kerültek felhasználásra a dömping kiszámításához. Rámutatott továbbá, hogy a Bizottság nem vetette fel ezeket a kérdéseket a távoli adategyeztetések és az ellenőrző látogatások során. A Bizottságnak azon megállapítását illetően, amely szerint lehetetlen beazonosítani az SDE által az uniós piacon értékesített termékek típusát, a vállalat emlékeztetett a hiánypótlásban benyújtott magyarázataira. A vállalat szerint az SDE a raktározás, valamint az ellátási források összetétele és az értékesítések összetétele közötti eltérés miatt nem tudott ügyletenkénti kapcsolatot megadni a beszerzett és értékesített áruk között.

| (100) | A Bizottság nem vitatja, hogy a PAOS és az SDE végül benyújtotta a kérdőívben kért információkat. Egyes információk késedelmes benyújtása azonban komolyan hátráltatta a Bizottságot az adatok megfelelő elemzésében. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság nem vitatja, hogy a PAOS és az SDE végül benyújtotta a kérdőívben kért információkat. Egyes információk késedelmes benyújtása azonban komolyan hátráltatta a Bizottságot az adatok megfelelő elemzésében.

| (101) | A beszerzésekkel kapcsolatos információk nem kerülnek felhasználásra a dömpingkülönbözet kiszámításában, azonban a gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr által benyújtott, a számításhoz felhasznált információk egybevetését és belső konzisztenciájának ellenőrzését segítő eszközként szolgálnak. Jelen esetben a PAOS értékesítési adatainak az SDE azonos időszakra (a vizsgálati időszakra) vonatkozó beszerzési adataival való összevetése felfedte a terméktípusok PAOS vagy SDE általi nem megfelelő bejelentését. |
| --- | --- |

(101)

A beszerzésekkel kapcsolatos információk nem kerülnek felhasználásra a dömpingkülönbözet kiszámításában, azonban a gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr által benyújtott, a számításhoz felhasznált információk egybevetését és belső konzisztenciájának ellenőrzését segítő eszközként szolgálnak. Jelen esetben a PAOS értékesítési adatainak az SDE azonos időszakra (a vizsgálati időszakra) vonatkozó beszerzési adataival való összevetése felfedte a terméktípusok PAOS vagy SDE általi nem megfelelő bejelentését.

| (102) | Ezen túlmenően a Bizottság a távoli adategyeztetések és az ellenőrző látogatások során nem lehetett tisztában a probléma kiterjedésével, mivel az SDE csak az ellenőrzés első napján nyújtotta be a beszerzési adatait, ezáltal pedig nem hagyott időt a Bizottságnak arra, hogy előzetesen elemezze ezeket az információkat. Mindazonáltal a Bizottság már az ellenőrző látogatás során is felhívta a figyelmet arra, hogy az értékesítési ügyletek részletesen ellenőrzött mintájában egyes terméktípusok tévesen kerültek bejelentésre. |
| --- | --- |

(102)

Ezen túlmenően a Bizottság a távoli adategyeztetések és az ellenőrző látogatások során nem lehetett tisztában a probléma kiterjedésével, mivel az SDE csak az ellenőrzés első napján nyújtotta be a beszerzési adatait, ezáltal pedig nem hagyott időt a Bizottságnak arra, hogy előzetesen elemezze ezeket az információkat. Mindazonáltal a Bizottság már az ellenőrző látogatás során is felhívta a figyelmet arra, hogy az értékesítési ügyletek részletesen ellenőrzött mintájában egyes terméktípusok tévesen kerültek bejelentésre.

| (103) | Végezetül pedig nem az jelentette a problémát, hogy a PAOS értékesítési adatai és az SDE viszonteladási adatai között nem volt közvetlen kapcsolat. A Bizottság megállapította, hogy az SDE által a vizsgálati időszak alatt továbbértékesített áruk bizonyos része a vizsgálati időszak előtt került beszerzésre. A fő probléma az volt, hogy az SDE által a vizsgálati időszak alatt a PAOS-tól beszerzettként bejelentett terméktípusok sok esetben nem egyeztek meg a PAOS által a vizsgálati időszak alatt az SDE-nek értékesítettként bejelentett terméktípusokkal. Ennek következtében a Bizottság nem tudta megállapítani vagy ellenőrizni, hogy az SDE a PAOS által előállított terméktípusok közül melyeket értékesítette tovább ténylegesen az uniós piacra a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(103)

Végezetül pedig nem az jelentette a problémát, hogy a PAOS értékesítési adatai és az SDE viszonteladási adatai között nem volt közvetlen kapcsolat. A Bizottság megállapította, hogy az SDE által a vizsgálati időszak alatt továbbértékesített áruk bizonyos része a vizsgálati időszak előtt került beszerzésre. A fő probléma az volt, hogy az SDE által a vizsgálati időszak alatt a PAOS-tól beszerzettként bejelentett terméktípusok sok esetben nem egyeztek meg a PAOS által a vizsgálati időszak alatt az SDE-nek értékesítettként bejelentett terméktípusokkal. Ennek következtében a Bizottság nem tudta megállapítani vagy ellenőrizni, hogy az SDE a PAOS által előállított terméktípusok közül melyeket értékesítette tovább ténylegesen az uniós piacra a vizsgálati időszak alatt.

| (104) | A fentiek fényében a Bizottság megerősítette az alaprendelet 18. cikkének a bizonyos terméktípusok az uniós piacra az SDE-n keresztül történő értékesítésére való alkalmazását. |
| --- | --- |

(104)

A fentiek fényében a Bizottság megerősítette az alaprendelet 18. cikkének a bizonyos terméktípusok az uniós piacra az SDE-n keresztül történő értékesítésére való alkalmazását.

| (105) | Következésképpen a PAOS az Unióba irányuló, az importőrként eljáró SDE-n keresztül lebonyolított értékesítése esetében azon ügyleteknél, amelyeknél a terméktípus megfelelően került beazonosításra, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, a feldolgozási költség, valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. A Bizottság az SDE-n keresztül az Unióba értékesített, nem megfelelően hozzárendelt terméktípusok exportárának, majd azt követően a dömpingkülönbözetének megállapításához a rendelkezésre álló tényeket használta fel. |
| --- | --- |

(105)

Következésképpen a PAOS az Unióba irányuló, az importőrként eljáró SDE-n keresztül lebonyolított értékesítése esetében azon ügyleteknél, amelyeknél a terméktípus megfelelően került beazonosításra, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, a feldolgozási költség, valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. A Bizottság az SDE-n keresztül az Unióba értékesített, nem megfelelően hozzárendelt terméktípusok exportárának, majd azt követően a dömpingkülönbözetének megállapításához a rendelkezésre álló tényeket használta fel.

| (106) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása nem indokolt. Különösen azzal érvelt, hogy az általa benyújtott információk csupán „nem minden szempontból ideálisak”, továbbá hogy benyújtásukra időben sor került, mivel a Bizottság jóval az érdekelt felek végső tájékoztatását megelőzően kapta meg a korábban hiányzó információkat. A PAOS továbbá előadta, hogy a Bizottságnak kapcsolatba kellett volna lépnie vele, amikor a bejelentett terméktípusok kapcsán következetlenségeket fedezett fel. A PAOS azzal érvelt, hogy a következetlenségek abból adódtak, hogy a gyártó a cinkbevonatnak a (gyártás során mért) tényleges tömegét vette figyelembe, míg az SDE a cinkbevonat névleges (a vállalat termékkódjaiban feltüntetett) tömegét. |
| --- | --- |

(106)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása nem indokolt. Különösen azzal érvelt, hogy az általa benyújtott információk csupán „nem minden szempontból ideálisak”, továbbá hogy benyújtásukra időben sor került, mivel a Bizottság jóval az érdekelt felek végső tájékoztatását megelőzően kapta meg a korábban hiányzó információkat. A PAOS továbbá előadta, hogy a Bizottságnak kapcsolatba kellett volna lépnie vele, amikor a bejelentett terméktípusok kapcsán következetlenségeket fedezett fel. A PAOS azzal érvelt, hogy a következetlenségek abból adódtak, hogy a gyártó a cinkbevonatnak a (gyártás során mért) tényleges tömegét vette figyelembe, míg az SDE a cinkbevonat névleges (a vállalat termékkódjaiban feltüntetett) tömegét.

| (107) | A Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozó döntése mellett a PAOS a rendelkezésre álló tények kiválasztását is kifogásolta. Véleménye szerint a Bizottságnak az értékesítési mennyiség szempontjából legreprezentatívabb terméktípus dömpingkülönbözetét kellett volna figyelembe vennie, ahelyett, hogy az érintett terméktípusokhoz rendelte volna a legmagasabb dömpingkülönbözetet, amelyet egy olyan terméktípusra számított ki, amely a vállalat vizsgálati időszakban zajló kivitelének csupán 0,01–0,03 %-át tette ki. Alternatív megoldásként a vállalat azt javasolta a Bizottságnak, hogy a megfelelően bejelentett terméktípusok átlagos dömpingkülönbözetét vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozó döntése mellett a PAOS a rendelkezésre álló tények kiválasztását is kifogásolta. Véleménye szerint a Bizottságnak az értékesítési mennyiség szempontjából legreprezentatívabb terméktípus dömpingkülönbözetét kellett volna figyelembe vennie, ahelyett, hogy az érintett terméktípusokhoz rendelte volna a legmagasabb dömpingkülönbözetet, amelyet egy olyan terméktípusra számított ki, amely a vállalat vizsgálati időszakban zajló kivitelének csupán 0,01–0,03 %-át tette ki. Alternatív megoldásként a vállalat azt javasolta a Bizottságnak, hogy a megfelelően bejelentett terméktípusok átlagos dömpingkülönbözetét vegye figyelembe.

| (108) | Először: a Bizottság nem ért egyet a PAOS azon meglátásával, miszerint az adatok megfelelő időben történő rendelkezésre bocsátása egyszerűen „nem volt minden szempontból ideális”. Az SDE beszerzéseire vonatkozó információkat olyan időszakban nyújtották be, hogy a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni azokat az esetleges korrekciókat, amelyekre az ellenőrzéseket és/vagy a távoli adategyeztetéseket követően került volna sor. Ez azt jelenti, hogy ha a Bizottság a következetlenségek feltárását követően felvette volna a kapcsolatot a vállalattal, annak nem lett volna hatása a vizsgálatra. Ezenkívül a terméktípusok helytelen megadása nem pusztán kellemetlenség. A vizsgálat kezdetén a Bizottság a megfelelő összehasonlítás lehetővé tétele érdekében bizonyos olyan jellemzők alapján határozta meg a terméktípusokat, amelyek befolyásolják a korrózióálló acél költségeit és árait. A helyes terméktípusok hiányában nem lehetséges a terméktípusonkénti rendes érték meghatározása érdekében összehasonlítani egymással a belföldi értékesítési árat és az előállítási költséget, továbbá a terméktípusonkénti dömpingkülönbözetet sem lehet megállapítani a rendes érték és az exportár összevetésével. Másodszor: az, hogy a következetlenségek állítólag csak abból fakadtak, hogy a PAOS és az SDE a cinkbevonat tömegének figyelembevétele során eltérő megközelítést alkalmazott, nem változtat azon, hogy a terméktípusok megadása helytelen volt. Az adatszolgáltatás helytállóságát és következetességét a vállalatnak kellett biztosítania. Ezenkívül a távoli adategyeztetésből kitűnik, hogy a PAOS valójában három különböző megközelítést alkalmazott a cinkbevonat tömegének meghatározására. Emiatt az érdekelt felek végső tájékoztatását követően adott pontosítás nem volt elfogadható. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint nem indokolt az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása. |
| --- | --- |

(108)

Először: a Bizottság nem ért egyet a PAOS azon meglátásával, miszerint az adatok megfelelő időben történő rendelkezésre bocsátása egyszerűen „nem volt minden szempontból ideális”. Az SDE beszerzéseire vonatkozó információkat olyan időszakban nyújtották be, hogy a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni azokat az esetleges korrekciókat, amelyekre az ellenőrzéseket és/vagy a távoli adategyeztetéseket követően került volna sor. Ez azt jelenti, hogy ha a Bizottság a következetlenségek feltárását követően felvette volna a kapcsolatot a vállalattal, annak nem lett volna hatása a vizsgálatra. Ezenkívül a terméktípusok helytelen megadása nem pusztán kellemetlenség. A vizsgálat kezdetén a Bizottság a megfelelő összehasonlítás lehetővé tétele érdekében bizonyos olyan jellemzők alapján határozta meg a terméktípusokat, amelyek befolyásolják a korrózióálló acél költségeit és árait. A helyes terméktípusok hiányában nem lehetséges a terméktípusonkénti rendes érték meghatározása érdekében összehasonlítani egymással a belföldi értékesítési árat és az előállítási költséget, továbbá a terméktípusonkénti dömpingkülönbözetet sem lehet megállapítani a rendes érték és az exportár összevetésével. Másodszor: az, hogy a következetlenségek állítólag csak abból fakadtak, hogy a PAOS és az SDE a cinkbevonat tömegének figyelembevétele során eltérő megközelítést alkalmazott, nem változtat azon, hogy a terméktípusok megadása helytelen volt. Az adatszolgáltatás helytállóságát és következetességét a vállalatnak kellett biztosítania. Ezenkívül a távoli adategyeztetésből kitűnik, hogy a PAOS valójában három különböző megközelítést alkalmazott a cinkbevonat tömegének meghatározására. Emiatt az érdekelt felek végső tájékoztatását követően adott pontosítás nem volt elfogadható. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint nem indokolt az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása.

| (109) | A rendelkezésre álló tények kiválasztásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a PAOS teljes uniós piaci értékesítése tekintetében egyik terméktípus sem volt lényegesen reprezentatívabb a másiknál. A vállalat által javasolt terméktípus a vállalat exportértékesítésének csupán 1–3 %-át képviselte. Ezenkívül az összes helyesen megadott terméktípushoz tartozó átlagos dömpingkülönbözet alkalmazása ugyanolyan hatással lenne az összesített dömpingkülönbözetre, mint az értékesítések teljes figyelmen kívül hagyása az ismeretlen terméktípusok esetében. A jelen ügyben ezek az értékesítési ügyletek tették ki a PAOS Unión belüli összes értékesítésének túlnyomó többségét. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az egyes terméktípusokra megállapított átlagos dömpingösszegek közül a legmagasabbat alkalmazva megfelelő kép alkotható a vállalat által folytatott dömping lehetőségéről. A Bizottság emiatt elutasította azt a felvetést, amelyet a PAOS a rendelkezésre álló tények kiválasztása kapcsán fogalmazott meg. |
| --- | --- |

(109)

A rendelkezésre álló tények kiválasztásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a PAOS teljes uniós piaci értékesítése tekintetében egyik terméktípus sem volt lényegesen reprezentatívabb a másiknál. A vállalat által javasolt terméktípus a vállalat exportértékesítésének csupán 1–3 %-át képviselte. Ezenkívül az összes helyesen megadott terméktípushoz tartozó átlagos dömpingkülönbözet alkalmazása ugyanolyan hatással lenne az összesített dömpingkülönbözetre, mint az értékesítések teljes figyelmen kívül hagyása az ismeretlen terméktípusok esetében. A jelen ügyben ezek az értékesítési ügyletek tették ki a PAOS Unión belüli összes értékesítésének túlnyomó többségét. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az egyes terméktípusokra megállapított átlagos dömpingösszegek közül a legmagasabbat alkalmazva megfelelő kép alkotható a vállalat által folytatott dömping lehetőségéről. A Bizottság emiatt elutasította azt a felvetést, amelyet a PAOS a rendelkezésre álló tények kiválasztása kapcsán fogalmazott meg.

3.1.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (110) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (111) | Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és rakodási, csomagolási, valamint hitelköltségek és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(111)

Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és rakodási, csomagolási, valamint hitelköltségek és a jutalékok tekintetében.

| (112) | Két vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének c) pontja szerinti kedvezményekkel kapcsolatos kiigazítást kért. Mivel a vállalatok nem tudták összeegyeztetni a kért kiigazítás értékét a számviteli nyilvántartásukkal, a Bizottság elutasította ezeket. |
| --- | --- |

(112)

Két vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének c) pontja szerinti kedvezményekkel kapcsolatos kiigazítást kért. Mivel a vállalatok nem tudták összeegyeztetni a kért kiigazítás értékét a számviteli nyilvántartásukkal, a Bizottság elutasította ezeket.

| (113) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK kifogásolta az exportár bizonyos kiigazításainak Bizottság általi kiszámítását. Az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak a kereskedőnél a vizsgálati időszakot megelőzően ténylegesen felmerült fuvarköltség vonatkozásában ki kellett volna igazítania a vizsgálati időszak alatt eladott, de a vele kapcsolatban álló kereskedő által a vizsgálati időszak előtt vásárolt áruk exportárát (ahelyett, hogy a vizsgálati időszak alatt az ugyanazon szállítási feltételek mellett és ugyanazon célországra vonatkozóan felmerült fuvarköltséget vette volna figyelembe). A vállalat különösen azt állította, hogy a levonás alacsonyabb mértékű lett volna, ha a Bizottság a vizsgálati időszak előtt felmerült fuvarköltségeket veszi alapul. |
| --- | --- |

(113)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK kifogásolta az exportár bizonyos kiigazításainak Bizottság általi kiszámítását. Az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak a kereskedőnél a vizsgálati időszakot megelőzően ténylegesen felmerült fuvarköltség vonatkozásában ki kellett volna igazítania a vizsgálati időszak alatt eladott, de a vele kapcsolatban álló kereskedő által a vizsgálati időszak előtt vásárolt áruk exportárát (ahelyett, hogy a vizsgálati időszak alatt az ugyanazon szállítási feltételek mellett és ugyanazon célországra vonatkozóan felmerült fuvarköltséget vette volna figyelembe). A vállalat különösen azt állította, hogy a levonás alacsonyabb mértékű lett volna, ha a Bizottság a vizsgálati időszak előtt felmerült fuvarköltségeket veszi alapul.

| (114) | A Bizottság megvizsgálta az állítást, és nem találta megalapozottnak. A vállalat által jelzett különbséget nem a vizsgálati időszak során felmerült fuvarköltségek figyelembevétele okozta, hanem az, hogy az exportár vonatkozó kiigazítása nemcsak a fuvarköltségeket, hanem a csomagolásra vonatkozó engedményt is fedezte. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. Titoktartási okokból az állításnak a részletes elemzését csak az NLMK részére küldték meg. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megvizsgálta az állítást, és nem találta megalapozottnak. A vállalat által jelzett különbséget nem a vizsgálati időszak során felmerült fuvarköltségek figyelembevétele okozta, hanem az, hogy az exportár vonatkozó kiigazítása nemcsak a fuvarköltségeket, hanem a csomagolásra vonatkozó engedményt is fedezte. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. Titoktartási okokból az állításnak a részletes elemzését csak az NLMK részére küldték meg.

| (115) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad figyelmen kívül hagynia a vállalat és a vele kapcsolatban álló belföldi kereskedő, illetve a vele kapcsolatban álló kereskedő raktárai közötti fuvar felmerülő költségeire vonatkozó engedményt, mivel a költséget az értékesítési ár tartalmazta. Ezenkívül a vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna figyelmen kívül hagynia kedvezményekhez kapcsolódó engedményt, mivel a vállalat össze tudta egyeztetni számviteli nyilvántartásaival azt a kedvezményt, amelyet vevőjének a vizsgálati időszakban legmagasabb kedvezményértéken nyújtott. |
| --- | --- |

(115)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a PAOS előadta, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad figyelmen kívül hagynia a vállalat és a vele kapcsolatban álló belföldi kereskedő, illetve a vele kapcsolatban álló kereskedő raktárai közötti fuvar felmerülő költségeire vonatkozó engedményt, mivel a költséget az értékesítési ár tartalmazta. Ezenkívül a vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna figyelmen kívül hagynia kedvezményekhez kapcsolódó engedményt, mivel a vállalat össze tudta egyeztetni számviteli nyilvántartásaival azt a kedvezményt, amelyet vevőjének a vizsgálati időszakban legmagasabb kedvezményértéken nyújtott.

| (116) | A fuvarozási költségekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy nem vitatott az, hogy a vállalatnál és/vagy a vele kapcsolatban álló kereskedőnél ténylegesen jelentkezett-e a fuvarköltség. A jelen ügyben a belföldi értékesítés gyártelepi árának megállapításához az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az első független vevő részére történő értékesítés pontja – amely a gyártó telephelye volt a független vevőknek történő közvetlen belföldi értékesítés esetén, vagy az adott vállalattal kapcsolatban álló belföldi kereskedő telephelye – minősült a megfelelő pontnak. |
| --- | --- |

(116)

A fuvarozási költségekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy nem vitatott az, hogy a vállalatnál és/vagy a vele kapcsolatban álló kereskedőnél ténylegesen jelentkezett-e a fuvarköltség. A jelen ügyben a belföldi értékesítés gyártelepi árának megállapításához az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az első független vevő részére történő értékesítés pontja – amely a gyártó telephelye volt a független vevőknek történő közvetlen belföldi értékesítés esetén, vagy az adott vállalattal kapcsolatban álló belföldi kereskedő telephelye – minősült a megfelelő pontnak.

| (117) | A kedvezményekhez kapcsolódó engedmény tekintetében a Bizottság megismételte, hogy a távoli adategyeztetés során a vállalat – egyetlen vevő kivételével – nem tudta összeegyeztetni az állítólagos engedményt számviteli nyilvántartásaival. Azoknak az észrevételeknek a nyomán, amelyeket a vállalat az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó vevőnek nyújtott engedmények értékének összeegyeztetése milyen mértékben lehetséges. A Bizottság tisztázta, hogy a kért engedmény megfelel a vállalat közbenső előkészítő munkalapján szereplő értéknek, a számviteli nyilvántartásnak azonban nem. Az ellenőrzésre véletlenszerűen kiválasztott egyéb ügyfelek esetében pedig a kért engedmény még az előkészítő munkalapnak sem felelt meg. Ezt követően a Bizottság megerősítette az elutasítást. |
| --- | --- |

(117)

A kedvezményekhez kapcsolódó engedmény tekintetében a Bizottság megismételte, hogy a távoli adategyeztetés során a vállalat – egyetlen vevő kivételével – nem tudta összeegyeztetni az állítólagos engedményt számviteli nyilvántartásaival. Azoknak az észrevételeknek a nyomán, amelyeket a vállalat az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó vevőnek nyújtott engedmények értékének összeegyeztetése milyen mértékben lehetséges. A Bizottság tisztázta, hogy a kért engedmény megfelel a vállalat közbenső előkészítő munkalapján szereplő értéknek, a számviteli nyilvántartásnak azonban nem. Az ellenőrzésre véletlenszerűen kiválasztott egyéb ügyfelek esetében pedig a kért engedmény még az előkészítő munkalapnak sem felelt meg. Ezt követően a Bizottság megerősítette az elutasítást.

| (118) | Mindhárom együttműködő oroszországi exportáló gyártó kapcsolatban álló, harmadik országban megtalálható kereskedőkön keresztül exportált az Unióba. |
| --- | --- |

(118)

Mindhárom együttműködő oroszországi exportáló gyártó kapcsolatban álló, harmadik országban megtalálható kereskedőkön keresztül exportált az Unióba.

| (119) | Az MMK Steel Trade az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Ezért a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból az MMK Steel Trade SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét. |
| --- | --- |

(119)

Az MMK Steel Trade az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Ezért a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból az MMK Steel Trade SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét.

| (120) | Egy független importőr sem jelentkezett a jelen vizsgálat során. A Bizottság ezért egy független uniós importőrnek egy, a vizsgált termékhez hasonló termékek behozatalával kapcsolatos korábbi vizsgálat ténymegállapításai alapján megállapított nyereségét használta (18). A nyereség 2 % volt. |
| --- | --- |

(120)

Egy független importőr sem jelentkezett a jelen vizsgálat során. A Bizottság ezért egy független uniós importőrnek egy, a vizsgált termékhez hasonló termékek behozatalával kapcsolatos korábbi vizsgálat ténymegállapításai alapján megállapított nyereségét használta (18). A nyereség 2 % volt.

18

| (121) | Az NLMK egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, az NLMK Trading SA vállalaton keresztül exportált az Unióba. Feladatainak elemzését követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az NLMK Trading az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Titoktartási okokból a Bizottság elemzése csak az NLMK-val került megosztásra. |
| --- | --- |

(121)

Az NLMK egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, az NLMK Trading SA vállalaton keresztül exportált az Unióba. Feladatainak elemzését követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az NLMK Trading az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Titoktartási okokból a Bizottság elemzése csak az NLMK-val került megosztásra.

| (122) | Következésképpen a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból az NLMK Trading SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét. |
| --- | --- |

(122)

Következésképpen a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból az NLMK Trading SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét.

| (123) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak nincs jogalapja arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján elvégezze ezt a levonást. A levonásra azonban az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján került sor, amint az a (121) és (122) preambulumbekezdés is említi. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(123)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak nincs jogalapja arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján elvégezze ezt a levonást. A levonásra azonban az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján került sor, amint az a (121) és (122) preambulumbekezdés is említi. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (124) | Az NLMK előadta továbbá, hogy a Bizottság által a vele kapcsolatban álló vállalkozás tekintetében az exportpiacra nézve megfogalmazott következtetések a belföldi piacon is ugyanúgy érvényesek (azaz a vele kapcsolatban álló vállalkozások a belföldi és az exportértékesítések tekintetében hasonló funkciót töltenek be). Ezt követően a vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján igazítsa ki a rendes értéket az NSSC-n és az NLMK Shopon keresztül történő belföldi értékesítések alapján. |
| --- | --- |

(124)

Az NLMK előadta továbbá, hogy a Bizottság által a vele kapcsolatban álló vállalkozás tekintetében az exportpiacra nézve megfogalmazott következtetések a belföldi piacon is ugyanúgy érvényesek (azaz a vele kapcsolatban álló vállalkozások a belföldi és az exportértékesítések tekintetében hasonló funkciót töltenek be). Ezt követően a vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján igazítsa ki a rendes értéket az NSSC-n és az NLMK Shopon keresztül történő belföldi értékesítések alapján.

| (125) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése, amely a rendes értéket határozza meg, valamint az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése, amelyek az exportárat határozzák meg, eltérően vannak megfogalmazva. Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes értéket az első független vevőnek felszámított belföldi értékesítési ár alapján kell megállapítani. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azt feltételezné, hogy a rendes érték megállapítása szempontjából az NLMK és az NLMK Shop/NSSC közötti értékesítés releváns. Ezek az értékesítések azonban nem független vevőknek történtek. Emiatt az NLMK Shop/NSSC által alkalmazott felár levonása nem lenne összhangban az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése, amely a rendes értéket határozza meg, valamint az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése, amelyek az exportárat határozzák meg, eltérően vannak megfogalmazva. Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes értéket az első független vevőnek felszámított belföldi értékesítési ár alapján kell megállapítani. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azt feltételezné, hogy a rendes érték megállapítása szempontjából az NLMK és az NLMK Shop/NSSC közötti értékesítés releváns. Ezek az értékesítések azonban nem független vevőknek történtek. Emiatt az NLMK Shop/NSSC által alkalmazott felár levonása nem lenne összhangban az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével.

| (126) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfogalmazása szembeállítható az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdésének megközelítésével és megfogalmazásával. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának második (a felárra vonatkozó) mondata kifejezetten azt szolgálja, hogy az Unión kívüli kereskedő által felszámított felárat le lehessen vonni az exportár kiszámításakor. Ellenkező esetben a nem független kereskedő igénybevétele elfedhetne olyan, az exporthoz kapcsolódó különbségeket, amelyeket éppen a rendes érték és a gyártelepi szintű exportár összevetése kíván kiküszöbölni. Ezzel szemben a belföldi piacon az áruk az értékesítést megelőzően gyakran egymással kapcsolatban álló vállalkozások vagy raktárak között mozognak, és annyiban, amennyiben az egymással kapcsolatban álló felek belföldi piaci értékesítési költségei és funkciói átfedésben vannak, indokolt az egymással kapcsolatban álló vállalkozásokat egyetlen gazdasági egységként kezelni. |
| --- | --- |

(126)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfogalmazása szembeállítható az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdésének megközelítésével és megfogalmazásával. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának második (a felárra vonatkozó) mondata kifejezetten azt szolgálja, hogy az Unión kívüli kereskedő által felszámított felárat le lehessen vonni az exportár kiszámításakor. Ellenkező esetben a nem független kereskedő igénybevétele elfedhetne olyan, az exporthoz kapcsolódó különbségeket, amelyeket éppen a rendes érték és a gyártelepi szintű exportár összevetése kíván kiküszöbölni. Ezzel szemben a belföldi piacon az áruk az értékesítést megelőzően gyakran egymással kapcsolatban álló vállalkozások vagy raktárak között mozognak, és annyiban, amennyiben az egymással kapcsolatban álló felek belföldi piaci értékesítési költségei és funkciói átfedésben vannak, indokolt az egymással kapcsolatban álló vállalkozásokat egyetlen gazdasági egységként kezelni.

| (127) | A fentiek sérelme nélkül a Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az NSSC az NLMK által gyártott korrózióálló acél további feldolgozását végző szolgáltató központ, és mint ilyen, az NLMK termelési részlegének a kibővítése (19). A vállalat Lipeckben, az NLMK gyárának közvetlen szomszédságában található. Tekintettel arra, hogy az NSSC az NLMK termelési láncának integrált része, az NSSC nem tekinthető olyan szereplőnek, amely az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti jutalékalapon eljáró ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek sérelme nélkül a Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az NSSC az NLMK által gyártott korrózióálló acél további feldolgozását végző szolgáltató központ, és mint ilyen, az NLMK termelési részlegének a kibővítése (19). A vállalat Lipeckben, az NLMK gyárának közvetlen szomszédságában található. Tekintettel arra, hogy az NSSC az NLMK termelési láncának integrált része, az NSSC nem tekinthető olyan szereplőnek, amely az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti jutalékalapon eljáró ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el.

19

| (128) | Az NLMK Shop tekintetében a Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a vizsgálati időszakban az NLMK Shop a hasonló termék belföldi piacon történő értékesítésének elhanyagolható hányadát (kevesebb mint 2 %-át) végezte. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontján alapuló bármely, indokolt esetben végzett kiigazítás elhanyagolható hatást gyakorolna a rendes értékre és az abból számított dömpingkülönbözetre (a különbözet 0,1 %-nál kisebb mértékben változna). Továbbá – tekintettel arra, hogy az NLMK végleges dömpingellenes vámja a kárkülönbözeten alapult – az NLMK által az NLML Shopon keresztül végrehajtott belföldi értékesítések kiigazítása nem befolyásolta volna a vizsgálat eredményét. |
| --- | --- |

(128)

Az NLMK Shop tekintetében a Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a vizsgálati időszakban az NLMK Shop a hasonló termék belföldi piacon történő értékesítésének elhanyagolható hányadát (kevesebb mint 2 %-át) végezte. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontján alapuló bármely, indokolt esetben végzett kiigazítás elhanyagolható hatást gyakorolna a rendes értékre és az abból számított dömpingkülönbözetre (a különbözet 0,1 %-nál kisebb mértékben változna). Továbbá – tekintettel arra, hogy az NLMK végleges dömpingellenes vámja a kárkülönbözeten alapult – az NLMK által az NLML Shopon keresztül végrehajtott belföldi értékesítések kiigazítása nem befolyásolta volna a vizsgálat eredményét.

| (129) | Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(129)

Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (130) | A (92) preambulumbekezdésben említettek szerint az SDE mellett a PAOS is egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, a Severstal Export GmbH-n keresztül exportált az Unióba. A Severstal Export GmbH az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Ezért a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból a Severstal Export GmbH SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét. |
| --- | --- |

(130)

A (92) preambulumbekezdésben említettek szerint az SDE mellett a PAOS is egy Svájcban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, a Severstal Export GmbH-n keresztül exportált az Unióba. A Severstal Export GmbH az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében vett jutalék alapján dolgozó ügynökökkel megegyező feladatokat látott el. Ezért a Bizottság a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazította az exportárat. A Bizottság levonta az első független vevőnek felszámított exportárból a Severstal Export GmbH SGA-költségeit, továbbá egy független importőr nyereségén alapuló észszerű nyereség összegét.

| (131) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy dömpingkülönbözetét negyedévente kell kiszámítani, mivel gyártási költségeiben, a rendes értékben és az exportárban az egész vizsgálati időszak során növekvő tendencia figyelhető meg, és emellett az Unióba irányuló értékesítései egyenlőtlenül oszlanak meg. |
| --- | --- |

(131)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy dömpingkülönbözetét negyedévente kell kiszámítani, mivel gyártási költségeiben, a rendes értékben és az exportárban az egész vizsgálati időszak során növekvő tendencia figyelhető meg, és emellett az Unióba irányuló értékesítései egyenlőtlenül oszlanak meg.

| (132) | A Bizottság megjegyezte, hogy a negyedéves számítás csak nagyon különleges körülmények között lenne indokolt, például ha az előállítási költség a vizsgálati időszak alatt jelentősen megemelkedne, és ugyanakkor az exportértékesítések a vizsgálati időszak egyik részére koncentrálódnának, a belföldi értékesítések pedig egy másikra. A jelen ügyben a termelés és a belföldi értékesítések egyenletesen oszlottak meg a teljes vizsgálati időszakban. Emellett a belföldi piaci egységár (+ 6–10 % a második negyedévben, + 10–13 % a harmadik negyedévben, + 25–26 % a negyedik negyedévben) és a termelési egységköltség (+ 1–4 % a második negyedévben, + 10–13 % a harmadik negyedévben, + 25–26 % a negyedik negyedévben) hasonló tendenciát mutatott a vizsgálati időszakban. A vállalatnak az uniós piacon hozott árképzési döntései azonban teljesen eltérő tendenciát követtek. Az exportárak az első és a második negyedév összehasonlításában 28–32 %-kal emelkedtek, a harmadik negyedévre kisebb mértékben ugyan, de tovább nőttek, és a negyedik negyedévre az első negyedéves értékükhöz képest 43–47 %-os növekedést értek el. Ez a növekedési tendencia nem mutatkozott meg a termelési költségekben, amelyek az első és a második negyedév összehasonlításában csak kismértékben emelkedtek, majd a harmadik negyedévre valamivel nagyobb mértékben, a negyedik negyedévre pedig már jelentős mértékben nőttek. A vállalat döntött úgy, hogy az Unióba irányuló kivitelét jóval alacsonyabb szinten árazza be abban a negyedévben, amikor az exportált mennyiségek a legnagyobbak voltak. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a negyedéves számítás iránti kérelem ebben az esetben nem volt indokolt, ezért elutasította a felvetést. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság megjegyezte, hogy a negyedéves számítás csak nagyon különleges körülmények között lenne indokolt, például ha az előállítási költség a vizsgálati időszak alatt jelentősen megemelkedne, és ugyanakkor az exportértékesítések a vizsgálati időszak egyik részére koncentrálódnának, a belföldi értékesítések pedig egy másikra. A jelen ügyben a termelés és a belföldi értékesítések egyenletesen oszlottak meg a teljes vizsgálati időszakban. Emellett a belföldi piaci egységár (+ 6–10 % a második negyedévben, + 10–13 % a harmadik negyedévben, + 25–26 % a negyedik negyedévben) és a termelési egységköltség (+ 1–4 % a második negyedévben, + 10–13 % a harmadik negyedévben, + 25–26 % a negyedik negyedévben) hasonló tendenciát mutatott a vizsgálati időszakban. A vállalatnak az uniós piacon hozott árképzési döntései azonban teljesen eltérő tendenciát követtek. Az exportárak az első és a második negyedév összehasonlításában 28–32 %-kal emelkedtek, a harmadik negyedévre kisebb mértékben ugyan, de tovább nőttek, és a negyedik negyedévre az első negyedéves értékükhöz képest 43–47 %-os növekedést értek el. Ez a növekedési tendencia nem mutatkozott meg a termelési költségekben, amelyek az első és a második negyedév összehasonlításában csak kismértékben emelkedtek, majd a harmadik negyedévre valamivel nagyobb mértékben, a negyedik negyedévre pedig már jelentős mértékben nőttek. A vállalat döntött úgy, hogy az Unióba irányuló kivitelét jóval alacsonyabb szinten árazza be abban a negyedévben, amikor az exportált mennyiségek a legnagyobbak voltak. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a negyedéves számítás iránti kérelem ebben az esetben nem volt indokolt, ezért elutasította a felvetést.

| (133) | Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását követően (lásd a (65) preambulumbekezdést) az NLMK előadta, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával összhangban a Bizottságnak a dömpingszámítás során alkalmazandó exportértékesítési ügyletek tekintetében a szerződés időpontját kellene annak az időpontnak tekintenie, amikor a jelen ügyben a kereskedelem lényegi feltételeinek megállapítására sor került. E tekintetben a vállalat egy korábbi vizsgálatra (20) is hivatkozott, amely során a lényeges kereskedelmi feltételek megállapításához a szerződés/megbízás dátumát vették figyelembe a számla kelte helyett. |
| --- | --- |

(133)

Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását követően (lásd a (65) preambulumbekezdést) az NLMK előadta, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjával összhangban a Bizottságnak a dömpingszámítás során alkalmazandó exportértékesítési ügyletek tekintetében a szerződés időpontját kellene annak az időpontnak tekintenie, amikor a jelen ügyben a kereskedelem lényegi feltételeinek megállapítására sor került. E tekintetben a vállalat egy korábbi vizsgálatra (20) is hivatkozott, amely során a lényeges kereskedelmi feltételek megállapításához a szerződés/megbízás dátumát vették figyelembe a számla kelte helyett.

20

| (134) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja a valutaátszámításokra és az alkalmazott átváltási árfolyamra vonatkozik azokban az esetekben, amikor az összehasonlítás céljából valutaátszámításra van szükség. A Bizottság megjegyezte, hogy e rendelkezések nem alkalmazandók annak meghatározására, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor mely ügyleteket kell figyelembe venni. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az előző vizsgálat során a szerződés/megrendelés időpontja csak az alkalmazandó átváltási árfolyam időpontjának megállapítása szempontjából volt meghatározó. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja szerinti lehetséges kiigazítás ilyen mértékben végezhető el. E rendelkezés nem alkalmazható ügyletek dömpingszámításból történő kizárására. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja a valutaátszámításokra és az alkalmazott átváltási árfolyamra vonatkozik azokban az esetekben, amikor az összehasonlítás céljából valutaátszámításra van szükség. A Bizottság megjegyezte, hogy e rendelkezések nem alkalmazandók annak meghatározására, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor mely ügyleteket kell figyelembe venni. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az előző vizsgálat során a szerződés/megrendelés időpontja csak az alkalmazandó átváltási árfolyam időpontjának megállapítása szempontjából volt meghatározó. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja szerinti lehetséges kiigazítás ilyen mértékben végezhető el. E rendelkezés nem alkalmazható ügyletek dömpingszámításból történő kizárására.

| (135) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.1.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (136) | Az együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(136)

Az együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (137) | A (12)–(14) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy az oroszországi exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt, és a vizsgálatot valamennyi együttműködő vállalatot alapul véve végezte el. |
| --- | --- |

(137)

A (12)–(14) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy az oroszországi exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt, és a vizsgálatot valamennyi együttműködő vállalatot alapul véve végezte el.

| (138) | Az Oroszországban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (201) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján megállapított – teljes behozatal arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(138)

Az Oroszországban működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (201) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján megállapított – teljes behozatal arányában kifejezve.

| (139) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba érkező teljes behozatalnak körülbelül 98 %-át az együttműködő exportáló gyártók exportja tette ki. Ennek alapján a Bizottság megfelelőnek ítélte a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő vállalat szintjén való megállapítását. |
| --- | --- |

(139)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba érkező teljes behozatalnak körülbelül 98 %-át az együttműködő exportáló gyártók exportja tette ki. Ennek alapján a Bizottság megfelelőnek ítélte a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő vállalat szintjén való megállapítását.

| (140) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően beállt változásokat figyelembe véve a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 12,7  % |
| PAO Severstal | 39,8  % |
| Minden más vállalat | 39,8  % |

(140)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően beállt változásokat figyelembe véve a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

Novolipetsk Steel

12,7  %

PAO Severstal

39,8  %

Minden más vállalat

39,8  %

3.2.   Törökország

Törökország

3.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (141) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(141)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív.

| (142) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (143) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (144) | Ezen exportáló gyártók mindegyike esetében néhány olyan terméktípusnál, amelyeket a vizsgálati időszak alatt exportáltak az Unióba, vagy egyáltalán nem történt belföldi értékesítés, vagy az adott terméktípus belföldi értékesítésének volumene 5 % alatti volt, így nem minősült reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(144)

Ezen exportáló gyártók mindegyike esetében néhány olyan terméktípusnál, amelyeket a vizsgálati időszak alatt exportáltak az Unióba, vagy egyáltalán nem történt belföldi értékesítés, vagy az adott terméktípus belföldi értékesítésének volumene 5 % alatti volt, így nem minősült reprezentatívnak.

| (145) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (146) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(146)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (147) | Ilyen esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(147)

Ilyen esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (148) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(148)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (149) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a terméktípustól függően az MMK Turkey teljes belföldi értékesítésének 14–100 %-a, a Tatmetal teljes belföldi értékesítésének 28–100 %-a, és a Tezcan teljes belföldi értékesítésének 19–100 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta a termelési költséget. Ennek megfelelően a rendes érték a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra. |
| --- | --- |

(149)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a terméktípustól függően az MMK Turkey teljes belföldi értékesítésének 14–100 %-a, a Tatmetal teljes belföldi értékesítésének 28–100 %-a, és a Tezcan teljes belföldi értékesítésének 19–100 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta a termelési költséget. Ennek megfelelően a rendes érték a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra.

| (150) | Azon terméktípusok esetében, amelyek súlyozott átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes érték számítása az adott terméktípus nyereséges értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt. |
| --- | --- |

(150)

Azon terméktípusok esetében, amelyek súlyozott átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes érték számítása az adott terméktípus nyereséges értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt.

| (151) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(151)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (152) | A Bizottság a rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a mintában szereplő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a mintában szereplő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA) költségek súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(152)

A Bizottság a rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a mintában szereplő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a mintában szereplő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA) költségek súlyozott átlaga; valamint

| b) | a mintában szereplő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (153) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt. |
| --- | --- |

(153)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

| (154) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az MMK Turkey előadta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor a rendes érték képzése során a vállalat pénzügyi költségeinek egy részét kizárta az SGA-költségekből. |
| --- | --- |

(154)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az MMK Turkey előadta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor a rendes érték képzése során a vállalat pénzügyi költségeinek egy részét kizárta az SGA-költségekből.

| (155) | A kizárt pénzügyi költségek olyan árfolyamnyereségek/veszteségek voltak, amelyek nem tényleges kiadásoknak minősülnek, hanem a számla pénzneme és az elszámolási pénznem közötti, az ügylet napján és a kifizetés napján fennálló árfolyamkülönbségből adódtak, és ezért nem tükrözik a vizsgált termék előállításával vagy értékesítésével kapcsolatosan felmerült tényleges SGA-költségeket. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy ugyanazt a megközelítést alkalmazta a mintában szereplő valamennyi vállalat esetében, függetlenül attól, hogy árfolyamveszteséget vagy -nyereséget könyveltek-e el. Ennek a megközelítésnek az az oka, hogy szélsőséges esetekben ennek elmulasztása összességében negatív SGA-költségeket eredményezne, amelyek nem tükröznék a tényleges SGA-költségeket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(155)

A kizárt pénzügyi költségek olyan árfolyamnyereségek/veszteségek voltak, amelyek nem tényleges kiadásoknak minősülnek, hanem a számla pénzneme és az elszámolási pénznem közötti, az ügylet napján és a kifizetés napján fennálló árfolyamkülönbségből adódtak, és ezért nem tükrözik a vizsgált termék előállításával vagy értékesítésével kapcsolatosan felmerült tényleges SGA-költségeket. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy ugyanazt a megközelítést alkalmazta a mintában szereplő valamennyi vállalat esetében, függetlenül attól, hogy árfolyamveszteséget vagy -nyereséget könyveltek-e el. Ennek a megközelítésnek az az oka, hogy szélsőséges esetekben ennek elmulasztása összességében negatív SGA-költségeket eredményezne, amelyek nem tükröznék a tényleges SGA-költségeket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (156) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan jelezte, hogy a nyitókészletek kétszeres elszámolása miatt hiba történt az egyik nyersanyag költségének kiszámításában. A Bizottság kijavította ezt a hibát, és újból közzétette a Tezcan számára a felülvizsgált dömpingszámítást. E korrekció hatására a vállalat dömpingkülönbözete nem változott, mivel a végleges dömpingkülönbözeteket a tizedesvessző utáni első számjegy szintjén fejezik ki. |
| --- | --- |

(156)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan jelezte, hogy a nyitókészletek kétszeres elszámolása miatt hiba történt az egyik nyersanyag költségének kiszámításában. A Bizottság kijavította ezt a hibát, és újból közzétette a Tezcan számára a felülvizsgált dömpingszámítást. E korrekció hatására a vállalat dömpingkülönbözete nem változott, mivel a végleges dömpingkülönbözeteket a tizedesvessző utáni első számjegy szintjén fejezik ki.

| (157) | Ugyanez a vállalat azt állította, hogy termelési költségeinek módosítása során a Bizottság nem vette figyelembe az exportált és belföldön értékesített korrózióálló acél gyártásához használt tekercsek költségei közötti különbségeket, amelyek állítólag a vámfizetés alóli kivételeknek a vállalat által alkalmazott rendszeréből adódtak. |
| --- | --- |

(157)

Ugyanez a vállalat azt állította, hogy termelési költségeinek módosítása során a Bizottság nem vette figyelembe az exportált és belföldön értékesített korrózióálló acél gyártásához használt tekercsek költségei közötti különbségeket, amelyek állítólag a vámfizetés alóli kivételeknek a vállalat által alkalmazott rendszeréből adódtak.

| (158) | A vizsgálat feltárta, hogy az importált és belföldön vásárolt tekercsek közvetlenül nem kapcsolódnak sem exportált, sem belföldön értékesített termékek gyártásához, és hogy a vámfizetés alóli kivételek rendszerében az exportáló gyártó az engedélyezési dokumentumban feltüntetett importált áruk helyett „helyettesítő árukat” is használhat. A Bizottság emiatt nem tudott az exportra és a belföldi piacra szánt korrózióálló acél gyártásához használt tekercsek költségei között olyan különbségeket megállapítani, amelyek a vámfizetés alóli kivételek rendszerének alkalmazásából erednének. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(158)

A vizsgálat feltárta, hogy az importált és belföldön vásárolt tekercsek közvetlenül nem kapcsolódnak sem exportált, sem belföldön értékesített termékek gyártásához, és hogy a vámfizetés alóli kivételek rendszerében az exportáló gyártó az engedélyezési dokumentumban feltüntetett importált áruk helyett „helyettesítő árukat” is használhat. A Bizottság emiatt nem tudott az exportra és a belföldi piacra szánt korrózióálló acél gyártásához használt tekercsek költségei között olyan különbségeket megállapítani, amelyek a vámfizetés alóli kivételek rendszerének alkalmazásából erednének. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (159) | Végezetül: az érdekelt felek tájékoztatásához fűzött megjegyzéseiben és a Bizottság szolgálataival folytatott meghallgatás során a Tezcan előadta, hogy a rendes érték számtani képzése során a Bizottság tévesen használta fel a belföldi piacra vonatkozó termelési költségeit (a továbbiakban: DMCOP) az Unióba irányuló export termelési költségei (a továbbiakban: EUCOP) helyett azon terméktípusok esetében, amelyek belföldi értékesítésére a vizsgálati időszakban nem került sor. A vállalat előadta, hogy ez nem áll összhangban a Bizottságnak az érdekelt felek egyedi tájékoztatásában szereplő módszertani leírással, a Bizottság „bevett gyakorlatával” és az Unió ítélkezési gyakorlatával. A vállalat előadta továbbá, hogy a rendes érték képzéséhez valójában az EUCOP-t kellett volna alkalmazni azon terméktípusokra is, amelyek esetében a vizsgálati időszakban a belföldi értékesítés „rendkívül korlátozott” volt. |
| --- | --- |

(159)

Végezetül: az érdekelt felek tájékoztatásához fűzött megjegyzéseiben és a Bizottság szolgálataival folytatott meghallgatás során a Tezcan előadta, hogy a rendes érték számtani képzése során a Bizottság tévesen használta fel a belföldi piacra vonatkozó termelési költségeit (a továbbiakban: DMCOP) az Unióba irányuló export termelési költségei (a továbbiakban: EUCOP) helyett azon terméktípusok esetében, amelyek belföldi értékesítésére a vizsgálati időszakban nem került sor. A vállalat előadta, hogy ez nem áll összhangban a Bizottságnak az érdekelt felek egyedi tájékoztatásában szereplő módszertani leírással, a Bizottság „bevett gyakorlatával” és az Unió ítélkezési gyakorlatával. A vállalat előadta továbbá, hogy a rendes érték képzéséhez valójában az EUCOP-t kellett volna alkalmazni azon terméktípusokra is, amelyek esetében a vizsgálati időszakban a belföldi értékesítés „rendkívül korlátozott” volt.

| (160) | A Bizottság gyakorlata az, hogy a rendes értéket a DMCOP, valamint a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi forgalom lebonyolított ügyletek SGA-költségei és nyeresége alapján számítja ki. Az EUCOP alkalmazására csak abban az esetben kerül sor, ha a vizsgálati időszakban bizonyos terméktípusokra nem áll rendelkezésre a DMCOP. Ez a gyakorlat összhangban áll a Tezcan által hivatkozott bírósági üggyel is, amely kimondja, hogy „a rendes érték képzésének célja a termék azon eladási árának a megállapítása, amelyért a terméket a származási vagy az exportáló országban értékesítenék (21)”. E vizsgálatban a szóban forgó terméktípusokat a vizsgálati időszakban gyártották belföldi piacra, azonban nem értékesítették ott, ami azt jelenti, hogy a vizsgálati időszak végén készleten maradtak. A vállalat helyesen járt el, amikor ezekre a terméktípusokra vonatkozóan bejelentette a DMCOP-t. A DMCOP-t a Bizottság ellenőrizte. Az érdekelt feleknek küldött egyedi tájékoztatásban szereplő, a „nem belföldön értékesített” terméktípusokra vonatkozó módszertan megfogalmazása – mely terméktípusok esetében a rendes érték képzéséhez az EUCOP alkalmazandó – úgy értendő, hogy olyan terméktípusokat jelent, „amelyek esetében a DMCOP nem létezett”. A megfogalmazás általános leírást ad arról, hogyan jár el a Bizottság a rendes érték kiszámítása során, és nem igazodik olyan szokatlan esetekhez, amikor egyedi belföldi termelési költségek vannak ugyan, de értékesítési költségek nincsenek. Ez a megfogalmazás azonban semmiképpen sem tükrözi a Bizottság azon gyakorlatát, amely az exportáló gyártó által hivatkozott és fent említett ítélkezési gyakorlatot követi, tekintettel arra, hogy a rendes értéknek mindenekelőtt a belföldi piacon érvényesülő költségeken és árakon kell alapulnia. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság gyakorlata az, hogy a rendes értéket a DMCOP, valamint a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi forgalom lebonyolított ügyletek SGA-költségei és nyeresége alapján számítja ki. Az EUCOP alkalmazására csak abban az esetben kerül sor, ha a vizsgálati időszakban bizonyos terméktípusokra nem áll rendelkezésre a DMCOP. Ez a gyakorlat összhangban áll a Tezcan által hivatkozott bírósági üggyel is, amely kimondja, hogy „a rendes érték képzésének célja a termék azon eladási árának a megállapítása, amelyért a terméket a származási vagy az exportáló országban értékesítenék (21)”. E vizsgálatban a szóban forgó terméktípusokat a vizsgálati időszakban gyártották belföldi piacra, azonban nem értékesítették ott, ami azt jelenti, hogy a vizsgálati időszak végén készleten maradtak. A vállalat helyesen járt el, amikor ezekre a terméktípusokra vonatkozóan bejelentette a DMCOP-t. A DMCOP-t a Bizottság ellenőrizte. Az érdekelt feleknek küldött egyedi tájékoztatásban szereplő, a „nem belföldön értékesített” terméktípusokra vonatkozó módszertan megfogalmazása – mely terméktípusok esetében a rendes érték képzéséhez az EUCOP alkalmazandó – úgy értendő, hogy olyan terméktípusokat jelent, „amelyek esetében a DMCOP nem létezett”. A megfogalmazás általános leírást ad arról, hogyan jár el a Bizottság a rendes érték kiszámítása során, és nem igazodik olyan szokatlan esetekhez, amikor egyedi belföldi termelési költségek vannak ugyan, de értékesítési költségek nincsenek. Ez a megfogalmazás azonban semmiképpen sem tükrözi a Bizottság azon gyakorlatát, amely az exportáló gyártó által hivatkozott és fent említett ítélkezési gyakorlatot követi, tekintettel arra, hogy a rendes értéknek mindenekelőtt a belföldi piacon érvényesülő költségeken és árakon kell alapulnia. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

21

| (161) | Ahogy azt a (35) preambulumbekezdés említi, a Tezcan a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte ebben a kérdésben. A Tezcan megismételte a (159) preambulumbekezdésben ismertetett állítást, és hozzátette, hogy a Bizottság szolgálataival folytatott meghallgatáson a Bizottság szóban beleegyezett abba, hogy elfogadja ezt az állítást. A Bizottság tisztázni kívánja a helyzetet. A meghallgatás során a Bizottság valóban közölte a vállalattal, hogy az állítást és annak alapjait megértették, és hogy továbbléphetnek a következő pontokra. A Bizottság emellett mégis azt tanácsolta a vállalatnak, hogy beadványában szerepeltesse ezt az állítást írásos formában. Azonban a Bizottság – azután, hogy a meghallgatást követően alaposabban elemezte az állítást – arra a következtetésre jutott, hogy az állítás a (160) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem indokolt. A Bizottság a meghallgató tisztviselőt tájékoztatta a további észrevételeiről és következtetéseiről. |
| --- | --- |

(161)

Ahogy azt a (35) preambulumbekezdés említi, a Tezcan a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte ebben a kérdésben. A Tezcan megismételte a (159) preambulumbekezdésben ismertetett állítást, és hozzátette, hogy a Bizottság szolgálataival folytatott meghallgatáson a Bizottság szóban beleegyezett abba, hogy elfogadja ezt az állítást. A Bizottság tisztázni kívánja a helyzetet. A meghallgatás során a Bizottság valóban közölte a vállalattal, hogy az állítást és annak alapjait megértették, és hogy továbbléphetnek a következő pontokra. A Bizottság emellett mégis azt tanácsolta a vállalatnak, hogy beadványában szerepeltesse ezt az állítást írásos formában. Azonban a Bizottság – azután, hogy a meghallgatást követően alaposabban elemezte az állítást – arra a következtetésre jutott, hogy az állítás a (160) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem indokolt. A Bizottság a meghallgató tisztviselőt tájékoztatta a további észrevételeiről és következtetéseiről.

3.2.2.   Exportár

Exportár

| (162) | A mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportált. Ezért esetükben az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(162)

A mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportált. Ezért esetükben az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

3.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (163) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát.

| (164) | Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek, a jutalékok és a csomagolási költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(164)

Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek, a jutalékok és a csomagolási költségek tekintetében.

| (165) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az MMK Turkey előadta, hogy a Bizottság a vállalat két gyártási telephelye között felmerülő bizonyos belföldi szállítási költségeket tévesen belső szállítási költségként kezelt. Az MMK Turkey bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy ezek a költségek nem belső költségek. A Bizottság ezt az állítást a bizonyítékok alapján indokoltnak találta, és újból közzétette az MMK felülvizsgált dömpingszámítását. Ennek következtében az MMK Turkey dömpingkülönbözete 10,6 %-ról 10,5 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(165)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az MMK Turkey előadta, hogy a Bizottság a vállalat két gyártási telephelye között felmerülő bizonyos belföldi szállítási költségeket tévesen belső szállítási költségként kezelt. Az MMK Turkey bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy ezek a költségek nem belső költségek. A Bizottság ezt az állítást a bizonyítékok alapján indokoltnak találta, és újból közzétette az MMK felülvizsgált dömpingszámítását. Ennek következtében az MMK Turkey dömpingkülönbözete 10,6 %-ról 10,5 %-ra csökkent.

| (166) | A mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében vámvisszatérítési kiigazítására irányuló kérelmet nyújtott be. Érvelésük szerint az, hogy az érintett országban egyes inputanyagokra vonatkozóan visszatérítési rendszer működik, arra utal, hogy ezen anyagok teljes belföldi értékesítését közvetett adó terheli az exportértékesítéshez képest. |
| --- | --- |

(166)

A mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében vámvisszatérítési kiigazítására irányuló kérelmet nyújtott be. Érvelésük szerint az, hogy az érintett országban egyes inputanyagokra vonatkozóan visszatérítési rendszer működik, arra utal, hogy ezen anyagok teljes belföldi értékesítését közvetett adó terheli az exportértékesítéshez képest.

| (167) | Törökországban a korrózióálló acél gyártásához alapanyagként szolgáló melegen hengerelt tekercseket importvám terheli. Az aktív feldolgozásra vonatkozó szabályok szerint a hazai gyártók mentesülnek a vámtétel megfizetése alól, ha az importált nyersanyagot olyan késztermék előállításához használják fel, amelyet végül exportálnak. A mintában szereplő két exportáló azt állította, hogy a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításához figyelembe kell venni azt a vámot, amelyet akkor kellett volna megfizetniük, ha a korrózióálló acél késztermékeket export helyett belföldön értékesítik. |
| --- | --- |

(167)

Törökországban a korrózióálló acél gyártásához alapanyagként szolgáló melegen hengerelt tekercseket importvám terheli. Az aktív feldolgozásra vonatkozó szabályok szerint a hazai gyártók mentesülnek a vámtétel megfizetése alól, ha az importált nyersanyagot olyan késztermék előállításához használják fel, amelyet végül exportálnak. A mintában szereplő két exportáló azt állította, hogy a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításához figyelembe kell venni azt a vámot, amelyet akkor kellett volna megfizetniük, ha a korrózióálló acél késztermékeket export helyett belföldön értékesítik.

| (168) | A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a mintában szereplő két exportőr egyike sem fizetett importvámot a vizsgálati időszak alatt, sem a belföldi értékesítések, sem az exportértékesítések tekintetében, mivel teljesítették az egyes aktív feldolgozási rendszerrel kapcsolatos engedélyekre vonatkozó exportkötelezettséget. Így nem merülhet fel az árak összehasonlíthatóságának problémája a korrózióálló acél exportja – beleértve az olyan melegen hengerelt tekercseket, amelyekre vonatkozóan vám nem került megfizetésre – és a korrózióálló acél belföldi értékesítése között – beleértve az olyan melegen hengerelt tekercseket, amelyekre vonatkozóan importvám került megfizetésre (mivel ez utóbbi eset nem következett be a vizsgálati időszak alatt). Egyik exportáló gyártó sem tudta bizonyítékkal alátámasztani, hogy – az importvámok tényleges megfizetésének hiányában – a belföldön értékesített korrózióálló acél ára tartalmazza a melegen hengerelt tekercsekre kivetett importvám költségét azokban az esetekben, amelyekben ilyen importvám nem került ténylegesen megfizetésre. Ezt pedig nem lehet egyszerűen vélelmezni. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(168)

A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a mintában szereplő két exportőr egyike sem fizetett importvámot a vizsgálati időszak alatt, sem a belföldi értékesítések, sem az exportértékesítések tekintetében, mivel teljesítették az egyes aktív feldolgozási rendszerrel kapcsolatos engedélyekre vonatkozó exportkötelezettséget. Így nem merülhet fel az árak összehasonlíthatóságának problémája a korrózióálló acél exportja – beleértve az olyan melegen hengerelt tekercseket, amelyekre vonatkozóan vám nem került megfizetésre – és a korrózióálló acél belföldi értékesítése között – beleértve az olyan melegen hengerelt tekercseket, amelyekre vonatkozóan importvám került megfizetésre (mivel ez utóbbi eset nem következett be a vizsgálati időszak alatt). Egyik exportáló gyártó sem tudta bizonyítékkal alátámasztani, hogy – az importvámok tényleges megfizetésének hiányában – a belföldön értékesített korrózióálló acél ára tartalmazza a melegen hengerelt tekercsekre kivetett importvám költségét azokban az esetekben, amelyekben ilyen importvám nem került ténylegesen megfizetésre. Ezt pedig nem lehet egyszerűen vélelmezni. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást.

| (169) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tatmetal megismételte a vámvisszatérítés kiigazításával kapcsolatos állításait, de nem nyújtott be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztathatná a (129) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági következtetést. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(169)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tatmetal megismételte a vámvisszatérítés kiigazításával kapcsolatos állításait, de nem nyújtott be olyan új bizonyítékot, amely megváltoztathatná a (129) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági következtetést. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (170) | A mintában szereplő egyik gyártó a Törökországban tapasztalt magas infláció, valamint a török líra csökkenő értéke miatt arra kérte a Bizottságot, hogy használja a negyedéves módszert az egyéni dömpingkülönbözetének megállapítására. |
| --- | --- |

(170)

A mintában szereplő egyik gyártó a Törökországban tapasztalt magas infláció, valamint a török líra csökkenő értéke miatt arra kérte a Bizottságot, hogy használja a negyedéves módszert az egyéni dömpingkülönbözetének megállapítására.

| (171) | A Bizottság elemezte ezt a kérést, és megállapította, hogy a vizsgálati időszak során az átlagos inflációs ráta és a török líra értékcsökkenése nem volt olyan mértékű, amely indokolná a Bizottságnak a dömpingkülönbözet éves alapon történő kiszámítására vonatkozó következetes gyakorlatától való eltérést. Ezen túlmenően a vállalat szinte minden belföldi értékesítést és minden nyersanyagbeszerzést USD-ben bonyolított le, ezért az átváltási árfolyam a rendes értékre és az exportárra gyakorolt hatásának hasonlónak kell lennie. Ezenkívül a belföldi értékesítések vagy exportértékesítések nem koncentrálódtak egyetlen negyedévben sem, hanem egyenletesen oszlottak meg a vizsgálati időszakban, kivéve a harmadik negyedévet, amikor a mintában szereplő mindhárom vállalat exportértékesítései csökkentek, ami egyértelműen a Covid19-világjárvány miatti korlátozások hatása. A Bizottság ezért elutasította a negyedéves dömpingkülönbözet-számításra vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság elemezte ezt a kérést, és megállapította, hogy a vizsgálati időszak során az átlagos inflációs ráta és a török líra értékcsökkenése nem volt olyan mértékű, amely indokolná a Bizottságnak a dömpingkülönbözet éves alapon történő kiszámítására vonatkozó következetes gyakorlatától való eltérést. Ezen túlmenően a vállalat szinte minden belföldi értékesítést és minden nyersanyagbeszerzést USD-ben bonyolított le, ezért az átváltási árfolyam a rendes értékre és az exportárra gyakorolt hatásának hasonlónak kell lennie. Ezenkívül a belföldi értékesítések vagy exportértékesítések nem koncentrálódtak egyetlen negyedévben sem, hanem egyenletesen oszlottak meg a vizsgálati időszakban, kivéve a harmadik negyedévet, amikor a mintában szereplő mindhárom vállalat exportértékesítései csökkentek, ami egyértelműen a Covid19-világjárvány miatti korlátozások hatása. A Bizottság ezért elutasította a negyedéves dömpingkülönbözet-számításra vonatkozó kérelmet.

| (172) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan megismételte állítását, miszerint a dömpingkülönbözetet negyedévente kell kiszámítani. A Tezcan nem szolgáltatott új bizonyítékot, de azzal érvelt, hogy a korábbi vizsgálatok során – amelyek közül többet Törökországgal szemben indítottak – a Bizottság ezt a módszert alkalmazta, valamint hogy a törökországi 12 %-os inflációs ráta és a török líra euróval szembeni 37 %-os leértékelődése (mely a vizsgálati időszakban voltak tapasztalható) indokolttá tenné ezt a megközelítést. |
| --- | --- |

(172)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan megismételte állítását, miszerint a dömpingkülönbözetet negyedévente kell kiszámítani. A Tezcan nem szolgáltatott új bizonyítékot, de azzal érvelt, hogy a korábbi vizsgálatok során – amelyek közül többet Törökországgal szemben indítottak – a Bizottság ezt a módszert alkalmazta, valamint hogy a törökországi 12 %-os inflációs ráta és a török líra euróval szembeni 37 %-os leértékelődése (mely a vizsgálati időszakban voltak tapasztalható) indokolttá tenné ezt a megközelítést.

| (173) | A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy ha a költségeket tizenkét hónapra átlagolják, miközben a belföldi értékesítések jövedelmezőségét ügyletenként elemzik, akkor veszteségesnek tekintenek egyes olyan ügyleteket, amelyek valójában nyereségesek voltak. Ez torzított dömpingkülönbözethez vezet, miközben a negyedéves számítások figyelembevételével megállapított dömpingkülönbözet megfelelőbb lennének. |
| --- | --- |

(173)

A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy ha a költségeket tizenkét hónapra átlagolják, miközben a belföldi értékesítések jövedelmezőségét ügyletenként elemzik, akkor veszteségesnek tekintenek egyes olyan ügyleteket, amelyek valójában nyereségesek voltak. Ez torzított dömpingkülönbözethez vezet, miközben a negyedéves számítások figyelembevételével megállapított dömpingkülönbözet megfelelőbb lennének.

| (174) | A Bizottság fenntartotta, hogy a jelen ügyben sem az infláció szintje, sem a török líra leértékelődése nem indokolja ezt a megközelítést. A Bizottság megjegyezte, hogy azoknak a Törökországgal szembeni korábbi vizsgálatok a során, amelyekre a Tezcan hivatkozik, az inflációs ráták jelentősen magasabbak voltak. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság fenntartotta, hogy a jelen ügyben sem az infláció szintje, sem a török líra leértékelődése nem indokolja ezt a megközelítést. A Bizottság megjegyezte, hogy azoknak a Törökországgal szembeni korábbi vizsgálatok a során, amelyekre a Tezcan hivatkozik, az inflációs ráták jelentősen magasabbak voltak.

| (175) | A Bizottság fenntartotta azt a következtetését is, hogy ebben a vizsgálatban a belföldi vagy exportértékesítések egyetlen adott negyedévben sem koncentrálódtak úgy, hogy az indokolná a negyedéves számításokat. A belföldi és exportértékesítések negyedéves ingadozása szükségszerű, ám a Bizottság csak kivételes helyzetekben hagyhatja figyelmen kívül szabványos módszertanát (például a (132) preambulumbekezdés első fordulatában ismertetett helyzetben). A Bizottság nem gondolta úgy, hogy a jelen ügyben az eltérés olyan jelentős volna, hogy indokolná a negyedéves számítást. A Bizottság megismételte: nem kötelezhető arra, hogy eltérjen az alaprendeletben meghatározott szabványos módszertantól minden olyan esetben, amikor egy exportáló gyártó olyan más módszertan alkalmazását kéri, amellyel magasabb dömpingkülönbözet lenne megállapítható. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság fenntartotta azt a következtetését is, hogy ebben a vizsgálatban a belföldi vagy exportértékesítések egyetlen adott negyedévben sem koncentrálódtak úgy, hogy az indokolná a negyedéves számításokat. A belföldi és exportértékesítések negyedéves ingadozása szükségszerű, ám a Bizottság csak kivételes helyzetekben hagyhatja figyelmen kívül szabványos módszertanát (például a (132) preambulumbekezdés első fordulatában ismertetett helyzetben). A Bizottság nem gondolta úgy, hogy a jelen ügyben az eltérés olyan jelentős volna, hogy indokolná a negyedéves számítást. A Bizottság megismételte: nem kötelezhető arra, hogy eltérjen az alaprendeletben meghatározott szabványos módszertantól minden olyan esetben, amikor egy exportáló gyártó olyan más módszertan alkalmazását kéri, amellyel magasabb dömpingkülönbözet lenne megállapítható.

| (176) | A Bizottság ezért megerősítette, hogy ezt az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság ezért megerősítette, hogy ezt az állítást elutasítja.

3.2.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (177) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan előadta, hogy ha a Bizottság nem zárja ki az alucinkkel bevont korrózióálló acéltermékeket a termékkörből, akkor újra kell számítania a Tezcan dömpingkülönbözetét az alucinkkel bevont korrózióálló acél figyelembevétele nélkül, tekintettel arra, hogy a Tezcan annak gyártását 2021 szeptemberében beszüntette. A Tezcan véleménye szerint dömpingkülönbözetük ebben az esetben tükrözné megfelelően a jelenlegi valós helyzetet. Hozzátette, hogy a termelés beszüntetése nyilvánvaló, kétségbevonhatatlan és tartós. A Tezcan ezt az állítást a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatáson is elismételte, bár a meghallgatás iránti eredeti kérelem az EUCOP DMCOP helyetti figyelembevételére vonatkozó állításra korlátozódott. A Tezcan csak e rész hozzáadását kérte, és egy nappal a meghallgatás előtt nyújtotta be a kérdéssel kapcsolatos előadását. |
| --- | --- |

(177)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Tezcan előadta, hogy ha a Bizottság nem zárja ki az alucinkkel bevont korrózióálló acéltermékeket a termékkörből, akkor újra kell számítania a Tezcan dömpingkülönbözetét az alucinkkel bevont korrózióálló acél figyelembevétele nélkül, tekintettel arra, hogy a Tezcan annak gyártását 2021 szeptemberében beszüntette. A Tezcan véleménye szerint dömpingkülönbözetük ebben az esetben tükrözné megfelelően a jelenlegi valós helyzetet. Hozzátette, hogy a termelés beszüntetése nyilvánvaló, kétségbevonhatatlan és tartós. A Tezcan ezt az állítást a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatáson is elismételte, bár a meghallgatás iránti eredeti kérelem az EUCOP DMCOP helyetti figyelembevételére vonatkozó állításra korlátozódott. A Tezcan csak e rész hozzáadását kérte, és egy nappal a meghallgatás előtt nyújtotta be a kérdéssel kapcsolatos előadását.

| (178) | A Bizottság nem értett egyet az állítással. Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések szerint a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni. A Bizottság gyakorlata szerint ugyanis a vizsgálati időszakot követő időszakkal kapcsolatos eseményeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ami még fontosabb: amint azt a Törvényszék a T-462/04. sz. ügyben (22) pontosította, az ilyen eseményeknek hatására a dömpingellenes vám nyilvánvalóan alkalmatlan lesz. Jelen vizsgálat esetében ez nem áll fenn, mivel a vizsgálat során általa ellenőrzött tények alapján a Bizottság nem tudja kellő bizonyossággal megállapítani, hogy a Tezcan a jövőben nem fog alucinkkel bevont korrózióálló acél előállítani. Továbbá: még ha így is állt volna a helyzet, az exportáló gyártó nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a javasolt vám nyilvánvalóan alkalmatlan, és nem is érvelt ezen állítás mellett. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság nem értett egyet az állítással. Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések szerint a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni. A Bizottság gyakorlata szerint ugyanis a vizsgálati időszakot követő időszakkal kapcsolatos eseményeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ami még fontosabb: amint azt a Törvényszék a T-462/04. sz. ügyben (22) pontosította, az ilyen eseményeknek hatására a dömpingellenes vám nyilvánvalóan alkalmatlan lesz. Jelen vizsgálat esetében ez nem áll fenn, mivel a vizsgálat során általa ellenőrzött tények alapján a Bizottság nem tudja kellő bizonyossággal megállapítani, hogy a Tezcan a jövőben nem fog alucinkkel bevont korrózióálló acél előállítani. Továbbá: még ha így is állt volna a helyzet, az exportáló gyártó nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a javasolt vám nyilvánvalóan alkalmatlan, és nem is érvelt ezen állítás mellett. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

22

| (179) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (180) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintába felvett három exportáló gyártó vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt. |
| --- | --- |

(180)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintába felvett három exportáló gyártó vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt.

| (181) | Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 8 %. Ezt a különbözetet nem befolyásolták az MMK Turkey és a Tezcan egyéni dömpingkülönbözeteinek kismértékű változásai, amelyeket a (156) és (165) preambulumbekezdés ismertet. |
| --- | --- |

(181)

Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 8 %. Ezt a különbözetet nem befolyásolták az MMK Turkey és a Tezcan egyéni dömpingkülönbözeteinek kismértékű változásai, amelyeket a (156) és (165) preambulumbekezdés ismertet.

| (182) | Minden más törökországi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (201) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján megállapított – teljes behozatal arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(182)

Minden más törökországi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (201) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján megállapított – teljes behozatal arányában kifejezve.

| (183) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba érkező teljes behozatalnak 100 %-át az együttműködő exportáló gyártók exportja tette ki. Ennek alapján a Bizottság megfelelőnek ítélte a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének a mintába felvett, a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén való megállapítását. |
| --- | --- |

(183)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba érkező teljes behozatalnak 100 %-át az együttműködő exportáló gyártók exportja tette ki. Ennek alapján a Bizottság megfelelőnek ítélte a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének a mintába felvett, a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén való megállapítását.

| (184) | Ennek alapján a végleges súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| MMK Turkey | 10,5  % |
| Tatmetal | 2,4  % |
| Tezcan | 11,0  % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,0  % |
| Minden más vállalat | 11,0  % |

(184)

Ennek alapján a végleges súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

MMK Turkey

10,5  %

Tatmetal

2,4  %

Tezcan

11,0  %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

8,0  %

Minden más vállalat

11,0  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (185) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 20 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(185)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 20 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (186) | Az oroszországi exportáló gyártók azt állították, hogy a panaszosokkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok Oroszországból és Törökországból importálták a vizsgált terméket, és ezeket az uniós gyártókat ki kell zárni a panaszosok közül. |
| --- | --- |

(186)

Az oroszországi exportáló gyártók azt állították, hogy a panaszosokkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok Oroszországból és Törökországból importálták a vizsgált terméket, és ezeket az uniós gyártókat ki kell zárni a panaszosok közül.

| (187) | Az oroszországi exportáló gyártók nem nyújtottak be bizonyítékot az Oroszországból és Törökországból uniós gyártók által való behozatalra, sem az ilyen, a velük kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok általi jelentős mennyiségű behozatalra. Az ellenőrző látogatások megerősítették, hogy az oroszországi gyártók állítása a mintában szereplő uniós gyártók tekintetében nem volt megalapozott. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(187)

Az oroszországi exportáló gyártók nem nyújtottak be bizonyítékot az Oroszországból és Törökországból uniós gyártók által való behozatalra, sem az ilyen, a velük kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok általi jelentős mennyiségű behozatalra. Az ellenőrző látogatások megerősítették, hogy az oroszországi gyártók állítása a mintában szereplő uniós gyártók tekintetében nem volt megalapozott. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (188) | Az oroszországi gyártók felhívták a figyelmet a panaszt támogató egyik gyártó és a törökországi exportőrök közötti kapcsolatokra, és felszólították a Bizottságot az érintett vállalat az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárására. |
| --- | --- |

(188)

Az oroszországi gyártók felhívták a figyelmet a panaszt támogató egyik gyártó és a törökországi exportőrök közötti kapcsolatokra, és felszólították a Bizottságot az érintett vállalat az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárására.

| (189) | A kezdeti szakaszban az érintett vállalat maga ismerte el, hogy üzleti érdekeltséggel rendelkezik Törökországban (23). A Bizottság azonban nem találta elegendőnek ezt az érdekeltséget ahhoz, hogy kizárja a vállalatot a vizsgálatban érintett uniós gyártók közül, mivel ez az érdekeltség inkább jövőbeli tervekre vonatkozik. Ezért e gyártó kizárásának nem volt objektív indoka. |
| --- | --- |

(189)

A kezdeti szakaszban az érintett vállalat maga ismerte el, hogy üzleti érdekeltséggel rendelkezik Törökországban (23). A Bizottság azonban nem találta elegendőnek ezt az érdekeltséget ahhoz, hogy kizárja a vállalatot a vizsgálatban érintett uniós gyártók közül, mivel ez az érdekeltség inkább jövőbeli tervekre vonatkozik. Ezért e gyártó kizárásának nem volt objektív indoka.

23

| (190) | A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 9 797 517 tonna volt, beleértve a kötött piaci értékesítésre szánt termelést is. Ezt az adatot a Bizottság az Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(190)

A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 9 797 517 tonna volt, beleértve a kötött piaci értékesítésre szánt termelést is. Ezt az adatot a Bizottság az Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg.

| (191) | A (7) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő négy uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 25 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(191)

A (7) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő négy uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 25 %-át képviselte.

4.2.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

4.2.1.   Kötött és szabadpiac

Kötött és szabadpiac

| (192) | Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását (pl. belső felhasználás vagy nem belső felhasználás) az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(192)

Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását (pl. belső felhasználás vagy nem belső felhasználás) az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben.

| (193) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók termelésének jelentős részét, mintegy 22 %-át az uniós kötött piacra szánták. A korrózióálló acélt belső felhasználás keretében a szerves bevonatú acél előállításához használják köztes anyagként. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók termelésének jelentős részét, mintegy 22 %-át az uniós kötött piacra szánták. A korrózióálló acélt belső felhasználás keretében a szerves bevonatú acél előállításához használják köztes anyagként.

| (194) | A belső és a szabadpiaci felhasználás közötti különbségtétel a jelen ügyben releváns a kárelemzés szempontjából. A belső felhasználásra szánt termékek nincsenek kitéve az importtal való közvetlen versenynek, hanem gyakran egyszerűen továbbítják azokat a következő gyártási szakaszra és/vagy transzferárak mellett a vállalaton vagy vállalatcsoporton belül további feldolgozás céljából továbbszállítják őket a különböző árazási politikák alapján. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, értékesítése pedig szabadpiaci árakon történik. |
| --- | --- |

(194)

A belső és a szabadpiaci felhasználás közötti különbségtétel a jelen ügyben releváns a kárelemzés szempontjából. A belső felhasználásra szánt termékek nincsenek kitéve az importtal való közvetlen versenynek, hanem gyakran egyszerűen továbbítják azokat a következő gyártási szakaszra és/vagy transzferárak mellett a vállalaton vagy vállalatcsoporton belül további feldolgozás céljából továbbszállítják őket a különböző árazási politikák alapján. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, értékesítése pedig szabadpiaci árakon történik.

| (195) | Annak érdekében, hogy minél teljesebb képet alkothasson az uniós gazdasági ágazatról, a Bizottság adatokat gyűjtött a korrózióálló acéllal kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. |
| --- | --- |

(195)

Annak érdekében, hogy minél teljesebb képet alkothasson az uniós gazdasági ágazatról, a Bizottság adatokat gyűjtött a korrózióálló acéllal kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e.

| (196) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon; piaci részesedés; növekedés; exportvolumen és -árak; jövedelmezőség; a beruházások megtérülése; és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon; piaci részesedés; növekedés; exportvolumen és -árak; jövedelmezőség; a beruházások megtérülése; és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

| (197) | Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló –, a korrózióálló acéllal kapcsolatos tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés; kapacitás és kapacitáskihasználás; beruházások; készletek; foglalkoztatás; termelékenység; munkabérek; valamint tőkebevonási képesség. Az említett mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik. |
| --- | --- |

(197)

Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló –, a korrózióálló acéllal kapcsolatos tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés; kapacitás és kapacitáskihasználás; beruházások; készletek; foglalkoztatás; termelékenység; munkabérek; valamint tőkebevonási képesség. Az említett mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik.

4.2.2.   Statisztikai adatok

Statisztikai adatok

| (198) | Számos exportáló gyártó kérését követően a Bizottság felkérte a panaszost arra, hogy egészítse ki a panasz nyílt változatában benyújtott információkat a behozatali volumen és értékek tekintetében. A panasz I-1. mellékletét kiegészítő anyagok hozzáférhetők voltak az ügy irataiban (24). |
| --- | --- |

(198)

Számos exportáló gyártó kérését követően a Bizottság felkérte a panaszost arra, hogy egészítse ki a panasz nyílt változatában benyújtott információkat a behozatali volumen és értékek tekintetében. A panasz I-1. mellékletét kiegészítő anyagok hozzáférhetők voltak az ügy irataiban (24).

24

| (199) | Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgálat során a Bizottság exportáló országonként, a 2020. naptári évre vonatkozóan információkat szolgáltatott a vizsgált termék aggregált behozatali volumenéről és értékéről (25). |
| --- | --- |

(199)

Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgálat során a Bizottság exportáló országonként, a 2020. naptári évre vonatkozóan információkat szolgáltatott a vizsgált termék aggregált behozatali volumenéről és értékéről (25).

25

| (200) | A fenti két preambulumbekezdésben ismertetett kiegészítő információk nem érintették a behozatali volumen végső megállapítását a jelenlegi vizsgálatban. |
| --- | --- |

(200)

A fenti két preambulumbekezdésben ismertetett kiegészítő információk nem érintették a behozatali volumen végső megállapítását a jelenlegi vizsgálatban.

| (201) | A vizsgálat során a Bizottság egybevetette a Comext adatbázisban és a Surveillance 2 adatbázisban megtalálható adatokat, és TARIC-szinten ellentmondásokat állapított meg. A Bizottság felvetette az ügyet az Eurostatnál, amely megállapította, hogy egyes tagállamok nem jelentették be az érintett behozatal egy részét a Comext adatbázisban. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a Surveillance 2 adatbázis adataira támaszkodik az uniós piac, az importárak és a piaci részesedések meghatározásánál. |
| --- | --- |

(201)

A vizsgálat során a Bizottság egybevetette a Comext adatbázisban és a Surveillance 2 adatbázisban megtalálható adatokat, és TARIC-szinten ellentmondásokat állapított meg. A Bizottság felvetette az ügyet az Eurostatnál, amely megállapította, hogy egyes tagállamok nem jelentették be az érintett behozatal egy részét a Comext adatbázisban. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a Surveillance 2 adatbázis adataira támaszkodik az uniós piac, az importárak és a piaci részesedések meghatározásánál.

| (202) | A vizsgálat által lefedett egyes terméktípusokhoz csak egy 10 számjegyű TARIC-kód került hozzárendelésre a kijátszásellenes vizsgálat 2019 novemberében való megindításakor (26). Ennek eredményeképpen e típusokkal kapcsolatban nem álltak rendelkezésre adatok a Surveillance 2 adatbázisban a 2017 és 2019 közötti időszakra vonatkozóan. Ezért a Bizottság ezeket a volumeneket az (EU) 2020/1156 bizottsági végrehajtási rendelet 1. táblázata alapján állapította meg (27). |
| --- | --- |

(202)

A vizsgálat által lefedett egyes terméktípusokhoz csak egy 10 számjegyű TARIC-kód került hozzárendelésre a kijátszásellenes vizsgálat 2019 novemberében való megindításakor (26). Ennek eredményeképpen e típusokkal kapcsolatban nem álltak rendelkezésre adatok a Surveillance 2 adatbázisban a 2017 és 2019 közötti időszakra vonatkozóan. Ezért a Bizottság ezeket a volumeneket az (EU) 2020/1156 bizottsági végrehajtási rendelet 1. táblázata alapján állapította meg (27).

26

27

4.3.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (203) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer adatai a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítéséről és belső felhasználásáról (beleértve a kötött értékesítést is), egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítés és belső felhasználás volumenével, b) a Surveillance 2 adatbázis adatai a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer adatai a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítéséről és belső felhasználásáról (beleértve a kötött értékesítést is), egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítés és belső felhasználás volumenével, b) a Surveillance 2 adatbázis adatai a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról.

| (204) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 11 494 857 | 11 062 815 | 11 306 869 | 10 691 239 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 96 | 98 | 93 |
| Kötött piac | 2 504 391 | 2 667 375 | 2 358 802 | 2 167 741 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 107 | 94 | 87 |
| Szabadpiac | 8 990 466 | 8 395 440 | 8 948 067 | 8 523 498 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 93 | 100 | 95 |
| Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és a Surveillance 2 adatbázis (kiigazított) |

(204)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

11 494 857

11 062 815

11 306 869

10 691 239

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

96

96

98

98

93

93

Kötött piac

2 504 391

2 667 375

2 358 802

2 167 741

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

107

107

94

94

87

87

Szabadpiac

8 990 466

8 395 440

8 948 067

8 523 498

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

93

93

100

100

95

95

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és a Surveillance 2 adatbázis (kiigazított)

Forrás:

| (205) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 7 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban a szabadpiaci kereslet 5 %-kal, a kötött piaci kereslet 13 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(205)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 7 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban a szabadpiaci kereslet 5 %-kal, a kötött piaci kereslet 13 %-kal esett vissza.

4.4.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.4.1.   Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

| (206) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó korrózióálló acél behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó korrózióálló acél behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.

| (207) | Az említett rendelkezés előírja, hogy az egynél több országból történő behozatalt csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy:






  a) | az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott csekély (de minimis) mértéket, és egyik ország importjának mennyisége sem elhanyagolható; valamint |
| --- | --- | --- |

(207)

Az említett rendelkezés előírja, hogy az egynél több országból történő behozatalt csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy:

a)

az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott csekély (de minimis) mértéket, és egyik ország importjának mennyisége sem elhanyagolható; valamint

de minimis

| b) | az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. |
| --- | --- |

b)

az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.

| (208) | A két érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan egyenként megállapított dömpingkülönbözeteket a (140) és (184) preambulumbekezdés foglalja össze. E dömpingkülönbözetek mindegyike meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott csekély mértékű (de minimis) különbözetet. |
| --- | --- |

(208)

A két érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan egyenként megállapított dömpingkülönbözeteket a (140) és (184) preambulumbekezdés foglalja össze. E dömpingkülönbözetek mindegyike meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott csekély mértékű (de minimis) különbözetet.

de minimis

| (209) | Az egyes érintett országokból érkező behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható. A vizsgálati időszakban a Törökországból érkező behozatal piaci részesedése 9,3 %, az Oroszországból érkező behozatalé 3,5 % volt. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a 3,5 %-os orosz piaci részesedés jelentéktelen. Ezt a kijelentését azonban semmivel nem támasztotta alá. |
| --- | --- |

(209)

Az egyes érintett országokból érkező behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható. A vizsgálati időszakban a Törökországból érkező behozatal piaci részesedése 9,3 %, az Oroszországból érkező behozatalé 3,5 % volt. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a 3,5 %-os orosz piaci részesedés jelentéktelen. Ezt a kijelentését azonban semmivel nem támasztotta alá.

| (210) | A Törökországból és Oroszországból érkező dömpingelt behozatalok közötti, valamint az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak az érintett időszakban. Konkrétabban, az importtermékek hasonló módon egymással és az Unióban gyártott korrózióálló acéllal versengtek, mivel azokat ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül és a fogyasztók hasonló kategóriái részére értékesítik. Az érintett termék alapanyag, és a verseny nagyrészt csak az áron alapult. |
| --- | --- |

(210)

A Törökországból és Oroszországból érkező dömpingelt behozatalok közötti, valamint az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak az érintett időszakban. Konkrétabban, az importtermékek hasonló módon egymással és az Unióban gyártott korrózióálló acéllal versengtek, mivel azokat ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül és a fogyasztók hasonló kategóriái részére értékesítik. Az érintett termék alapanyag, és a verseny nagyrészt csak az áron alapult.

| (211) | Következésképpen az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és a Törökországból és az Oroszországból érkező behozatalt a Bizottság összesítve vizsgálta a kár meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(211)

Következésképpen az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és a Törökországból és az Oroszországból érkező behozatalt a Bizottság összesítve vizsgálta a kár meghatározása céljából.

4.4.2.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (212) | A Bizottság a behozatal volumenét a 4.2.2. szakaszban kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedésének megállapításához a Bizottság összevetette e behozatalt az uniós felhasználással – kiigazítva azt a (202) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából érkező behozatal tekintetében, amely hatást gyakorolt a Kínából érkező – és ezáltal a teljes – behozatali volumenre, és így a felhasználási volumenre és a piaci részesedésre is. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság a behozatal volumenét a 4.2.2. szakaszban kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedésének megállapításához a Bizottság összevetette e behozatalt az uniós felhasználással – kiigazítva azt a (202) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából érkező behozatal tekintetében, amely hatást gyakorolt a Kínából érkező – és ezáltal a teljes – behozatali volumenre, és így a felhasználási volumenre és a piaci részesedésre is.

| (213) | Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése a szabadpiacon | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország (tonna) | 84 581 | 166 295 | 529 087 | 796 524 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 197 | 626 | 942 |
| Piaci részesedés (%) | 0,9 | 2,0 | 5,9 | 9,3 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 211 | 629 | 997 |
| Oroszország (tonna) | 112 062 | 175 772 | 240 240 | 300 729 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 157 | 214 | 268 |
| Piaci részesedés (%) | 1,2 | 2,1 | 2,7 | 3,5 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 168 | 215 | 284 |
| Az érintett országok összesen | 196 643 | 342 067 | 769 327 | 1 097 253 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 174 | 391 | 558 |
| Piaci részesedés (%) | 2,2 | 4,1 | 8,6 | 12,9 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 186 | 393 | 589 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis (tonna) és Eurofer |

(213)

Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése a szabadpiacon

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése a szabadpiacon

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Törökország (tonna)

84 581

166 295

529 087

796 524

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

197

197

626

626

942

942

Piaci részesedés (%)

0,9

2,0

5,9

9,3

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

211

211

629

629

997

997

Oroszország (tonna)

112 062

175 772

240 240

300 729

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

157

157

214

214

268

268

Piaci részesedés (%)

1,2

2,1

2,7

3,5

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

168

168

215

215

284

284

Az érintett országok összesen

196 643

342 067

769 327

1 097 253

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

174

174

391

391

558

558

Piaci részesedés (%)

2,2

4,1

8,6

12,9

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

186

186

393

393

589

589

Forrás: Surveillance 2 adatbázis (tonna) és Eurofer

| (214) | Az érintett országokból érkező behozatal, valamint annak piaci részesedése több mint ötszörösére nőtt a figyelembe vett időszakban. Az érintett országokból érkező behozatal uniós piaci részesedése 12,9 % volt a vizsgálati időszak alatt. Ez a növekedés a figyelembe vett időszak nagy részében érvényben lévő védintézkedés ellenére következett be, mivel a védintézkedés értelmében mindkét ország a maradványkontingens keretében exportálta az érintett terméket, amely kontingens elég nagy volt ahhoz, hogy lehetővé tegye e megnövekedett volumen védővámmentes behozatalát az uniós piacra. |
| --- | --- |

(214)

Az érintett országokból érkező behozatal, valamint annak piaci részesedése több mint ötszörösére nőtt a figyelembe vett időszakban. Az érintett országokból érkező behozatal uniós piaci részesedése 12,9 % volt a vizsgálati időszak alatt. Ez a növekedés a figyelembe vett időszak nagy részében érvényben lévő védintézkedés ellenére következett be, mivel a védintézkedés értelmében mindkét ország a maradványkontingens keretében exportálta az érintett terméket, amely kontingens elég nagy volt ahhoz, hogy lehetővé tegye e megnövekedett volumen védővámmentes behozatalát az uniós piacra.

4.4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás/árerózió

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás/árerózió

| (215) | A Bizottság a behozatal árait a 4.2.2. szakaszban kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság a behozatal árait a 4.2.2. szakaszban kifejtettek szerint a Surveillance 2 adatbázis adatai alapján határozta meg.

| (216) | Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 659 | 657 | 616 | 564 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 93 | 85 |
| Oroszország | 639 | 643 | 598 | 548 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 94 | 86 |
| Az érintett országok összesen | 648 | 650 | 611 | 559 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 94 | 86 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis |

(216)

Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Törökország

659

657

616

564

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

93

93

85

85

Oroszország

639

643

598

548

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

101

101

94

94

86

86

Az érintett országok összesen

648

650

611

559

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

94

94

86

86

Forrás: Surveillance 2 adatbázis

| (217) | A két érintett ország átlagos importárai 2017 és 2018 között stabilak maradtak, azt követően azonban két év alatt 14 %-kal csökkentek. A két érintett ország átlagos importárai (együtt vagy külön véve) a figyelembe vett időszak során végig alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál (lásd a 7. táblázatot), és az uniós gazdasági ágazat átlagos uniós értékesítési árai, valamint az érintett országok átlagos importárai közötti különbség majdnem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(217)

A két érintett ország átlagos importárai 2017 és 2018 között stabilak maradtak, azt követően azonban két év alatt 14 %-kal csökkentek. A két érintett ország átlagos importárai (együtt vagy külön véve) a figyelembe vett időszak során végig alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál (lásd a 7. táblázatot), és az uniós gazdasági ágazat átlagos uniós értékesítési árai, valamint az érintett országok átlagos importárai közötti különbség majdnem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban.

| (218) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:






  1. | a mintában szereplő törökországi és az együttműködő oroszországi gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapított meg és megfelelőképpen kiigazított a behozatal utáni költségek tekintetében; valamint |
| --- | --- | --- |

(218)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:

1.

a mintában szereplő törökországi és az együttműködő oroszországi gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapított meg és megfelelőképpen kiigazított a behozatal utáni költségek tekintetében; valamint

| 2. | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított, terméktípusonkénti súlyozott átlagát (28). |
| --- | --- |

2.

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított, terméktípusonkénti súlyozott átlagát (28).

28

| (219) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(219)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki.

| (220) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Severstal előadta, hogy nincs jogalapja annak, hogy az exportárnak az alákínálás (és az áron aluli értékesítés) kiszámítása céljából történő megállapításához az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazzák, továbbá hogy ez a megközelítés nem is indokolt. A Severstal álláspontja szerint ez sértené az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését. A Severstal azt is megjegyezte, hogy a Törvényszék a Hansol Paper ügyben hozott ítéletében (29) már elmarasztalta a Bizottságot e gyakorlat miatt. A Severstal azt állította különösen, hogy a Törvényszék ebben az ügyben kimondta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor úgy döntött, hogy analógia útján alkalmazza az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdését a kár meghatározásával összefüggésben és különösen akkor, amikor úgy határozott, hogy „az adott termék [a felperessel kapcsolatban álló uniós vállalkozás] által független vevőknek történő viszonteladása tekintetében levonja az SGA-költségeket és a haszonkulcsot”, mivel az érintett termék független vevőknek felszámított árai azok, amelyek „versenyeznek az uniós gazdasági ágazat hasonló termékével, és amelyek kárt okoznak az említett gazdasági ágazatnak”, nem pedig a hipotetikusan megállapított CIF-árak. A Severstal szerint ezt az elvet erősítette meg a Törvényszék a Giant-ügyben (30) és a CRIA-ügyben (31), legutóbb pedig a Hansol-ügyben (32) hozott ítéletben. A Severstal úgy vélte, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedők által a független vevőik felé felszámított árak természetüknél fogva megbízhatóak, valamint hogy ezek az árak versenyeznek az uniós gazdasági ágazat áraival, és ezért az alákínálás (és az áron aluli értékesítés) számításában ezeket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(220)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Severstal előadta, hogy nincs jogalapja annak, hogy az exportárnak az alákínálás (és az áron aluli értékesítés) kiszámítása céljából történő megállapításához az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazzák, továbbá hogy ez a megközelítés nem is indokolt. A Severstal álláspontja szerint ez sértené az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését. A Severstal azt is megjegyezte, hogy a Törvényszék a Hansol Paper ügyben hozott ítéletében (29) már elmarasztalta a Bizottságot e gyakorlat miatt. A Severstal azt állította különösen, hogy a Törvényszék ebben az ügyben kimondta, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor úgy döntött, hogy analógia útján alkalmazza az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdését a kár meghatározásával összefüggésben és különösen akkor, amikor úgy határozott, hogy „az adott termék [a felperessel kapcsolatban álló uniós vállalkozás] által független vevőknek történő viszonteladása tekintetében levonja az SGA-költségeket és a haszonkulcsot”, mivel az érintett termék független vevőknek felszámított árai azok, amelyek „versenyeznek az uniós gazdasági ágazat hasonló termékével, és amelyek kárt okoznak az említett gazdasági ágazatnak”, nem pedig a hipotetikusan megállapított CIF-árak. A Severstal szerint ezt az elvet erősítette meg a Törvényszék a Giant-ügyben (30) és a CRIA-ügyben (31), legutóbb pedig a Hansol-ügyben (32) hozott ítéletben. A Severstal úgy vélte, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedők által a független vevőik felé felszámított árak természetüknél fogva megbízhatóak, valamint hogy ezek az árak versenyeznek az uniós gazdasági ágazat áraival, és ezért az alákínálás (és az áron aluli értékesítés) számításában ezeket kell figyelembe venni.

29

30

31

32

| (221) | A Bizottság elutasította az állítást, miszerint sérti az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését, ha az exportárnak az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása céljából történő megállapításához a 2. cikk (9) bekezdését analógia útján alkalmazzák. A Severstal állításával ellentétben ugyanis a Bíróság a Hansol-ügyben hozott ítéletében (33) megerősítette a Bizottság módszertanának jogszerűségét, kimondva, hogy „a Bizottság jogszerűen járt el, amikor az érintett termék Unióban történő első szabad forgalomba bocsátásának szintjén az árak objektív összehasonlításának biztosítása érdekében ezen uniós határparitáson számított CIF-árat az SGA-költségek és az érintett terméknek a Schades által független vevők részére történő továbbértékesítésekor alkalmazott árába épülő haszonkulcs levonásával képezte. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ezen, analógia útján történő alkalmazása ugyanis azon széles mérlegelési mozgástér körébe tartozik, amellyel a Bizottság e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében rendelkezik, az tehát önmagában nem tekinthető úgy, hogy nyilvánvaló mérlegelési hibát tartalmaz” (34). Továbbá: mivel ebben az esetben az uniós gazdasági ágazat elsősorban közvetlenül független vevők részére végez értékesítést, a Bizottság által alkalmazott módszertan nem vezetett nyilvánvalóan helytelen eredményhez (35). |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság elutasította az állítást, miszerint sérti az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdését, ha az exportárnak az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása céljából történő megállapításához a 2. cikk (9) bekezdését analógia útján alkalmazzák. A Severstal állításával ellentétben ugyanis a Bíróság a Hansol-ügyben hozott ítéletében (33) megerősítette a Bizottság módszertanának jogszerűségét, kimondva, hogy „a Bizottság jogszerűen járt el, amikor az érintett termék Unióban történő első szabad forgalomba bocsátásának szintjén az árak objektív összehasonlításának biztosítása érdekében ezen uniós határparitáson számított CIF-árat az SGA-költségek és az érintett terméknek a Schades által független vevők részére történő továbbértékesítésekor alkalmazott árába épülő haszonkulcs levonásával képezte. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ezen, analógia útján történő alkalmazása ugyanis azon széles mérlegelési mozgástér körébe tartozik, amellyel a Bizottság e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében rendelkezik, az tehát önmagában nem tekinthető úgy, hogy nyilvánvaló mérlegelési hibát tartalmaz” (34). Továbbá: mivel ebben az esetben az uniós gazdasági ágazat elsősorban közvetlenül független vevők részére végez értékesítést, a Bizottság által alkalmazott módszertan nem vezetett nyilvánvalóan helytelen eredményhez (35).

33

a Bizottság jogszerűen járt el, amikor az érintett termék Unióban történő első szabad forgalomba bocsátásának szintjén az árak objektív összehasonlításának biztosítása érdekében ezen uniós határparitáson számított CIF-árat az SGA-költségek és az érintett terméknek a Schades által független vevők részére történő továbbértékesítésekor alkalmazott árába épülő haszonkulcs levonásával képezte. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ezen, analógia útján történő alkalmazása ugyanis azon széles mérlegelési mozgástér körébe tartozik, amellyel a Bizottság e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében rendelkezik, az tehát önmagában nem tekinthető úgy, hogy nyilvánvaló mérlegelési hibát tartalmaz

34

35

| (222) | Ez a Törökországból érkező behozatal esetében 4,2 % és 7,1 % közötti, az Oroszországból érkező behozatal esetében pedig 5 % és 20,4 % közötti súlyozott átlagú alákínálási különbözet mutatott ki (36). A korrózióálló acél árérzékeny áru, ezért az alákínálási különbözetek fontosak. |
| --- | --- |

(222)

Ez a Törökországból érkező behozatal esetében 4,2 % és 7,1 % közötti, az Oroszországból érkező behozatal esetében pedig 5 % és 20,4 % közötti súlyozott átlagú alákínálási különbözet mutatott ki (36). A korrózióálló acél árérzékeny áru, ezért az alákínálási különbözetek fontosak.

36

| (223) | A törökországi CIB szövetség és bizonyos exportáló gyártók arra kérték a Bizottságot, hogy biztosítsa az összehasonlítható termékek figyelembevételét. A vizsgálat során az Unióba exportált érintett termék és az Unióban előállított hasonló termék típusainak összehasonlítására alkalmazott módszertan a (218) és (219) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint kellően kifinomult ahhoz, hogy biztosítsa a megfelelő ár-összehasonlítást az áralákínálás kiszámításához. |
| --- | --- |

(223)

A törökországi CIB szövetség és bizonyos exportáló gyártók arra kérték a Bizottságot, hogy biztosítsa az összehasonlítható termékek figyelembevételét. A vizsgálat során az Unióba exportált érintett termék és az Unióban előállított hasonló termék típusainak összehasonlítására alkalmazott módszertan a (218) és (219) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint kellően kifinomult ahhoz, hogy biztosítsa a megfelelő ár-összehasonlítást az áralákínálás kiszámításához.

| (224) | A Bizottság figyelembe vett továbbá egyéb árhatásokat is, különös tekintettel a jelentős árerózió fennállására. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 12 %-kal, tehát az előállítási költségek csökkenésénél (–7 % ebben az időszakban) nagyobb mértékben csökkentette árait (lásd a 7. táblázatot). A dömpingelt behozatal hiányában az uniós gazdasági ágazat legalább olyan szintre tudta volna emelni árait, hogy veszteség nélkül tudjon értékesíteni. 2019-ben, a dömpingelt behozatal legnagyobb növekedésével egy időben például az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal árához közeli árszinten, de jelentős veszteséggel kellett értékesítenie. A vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az előállítási költséggel párhuzamosan csökkentek, de az így elért szint alig volt elegendő nyereség realizálásához. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság figyelembe vett továbbá egyéb árhatásokat is, különös tekintettel a jelentős árerózió fennállására. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 12 %-kal, tehát az előállítási költségek csökkenésénél (–7 % ebben az időszakban) nagyobb mértékben csökkentette árait (lásd a 7. táblázatot). A dömpingelt behozatal hiányában az uniós gazdasági ágazat legalább olyan szintre tudta volna emelni árait, hogy veszteség nélkül tudjon értékesíteni. 2019-ben, a dömpingelt behozatal legnagyobb növekedésével egy időben például az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal árához közeli árszinten, de jelentős veszteséggel kellett értékesítenie. A vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az előállítási költséggel párhuzamosan csökkentek, de az így elért szint alig volt elegendő nyereség realizálásához.

| (225) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy 2019 és a vizsgálati időszak között az értékesítési ár csökkenése kisebb mértékű volt, mint a termelési költségek csökkenése, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat még nyereséget is tudott realizálni a vizsgálati időszakban. Ez kétségessé tenné azt, hogy a szóban forgó behozatal áreróziót okozott. |
| --- | --- |

(225)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy 2019 és a vizsgálati időszak között az értékesítési ár csökkenése kisebb mértékű volt, mint a termelési költségek csökkenése, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat még nyereséget is tudott realizálni a vizsgálati időszakban. Ez kétségessé tenné azt, hogy a szóban forgó behozatal áreróziót okozott.

| (226) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban képes volt 0,4 %-os nyereséget elérni, nem kérdőjelezheti meg a dömpingelt behozatal által okozott jelentős árerózióra vonatkozó bizottsági következtetést. A megtérülési küszöb feletti jövedelmezőségi szint nem tekinthető egészséges nyereségnek, vagyis olyan nyereségnek, amely a dömpingelt behozatal által kiváltott árnyomás hiányában elérhető lenne. Ezek a nyereségszintek egyértelműen arra vezethetők vissza, hogy az érintett országokból származó korrózióálló acél importvolumene jelentősen megnőtt. A korábban kifejtettek szerint a korrózióálló acél olyan áru, amely érzékeny az árversenyre. Ezért a dömpingelt behozatal jelentős áreróziós hatást tudott gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire. |
| --- | --- |

(226)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban képes volt 0,4 %-os nyereséget elérni, nem kérdőjelezheti meg a dömpingelt behozatal által okozott jelentős árerózióra vonatkozó bizottsági következtetést. A megtérülési küszöb feletti jövedelmezőségi szint nem tekinthető egészséges nyereségnek, vagyis olyan nyereségnek, amely a dömpingelt behozatal által kiváltott árnyomás hiányában elérhető lenne. Ezek a nyereségszintek egyértelműen arra vezethetők vissza, hogy az érintett országokból származó korrózióálló acél importvolumene jelentősen megnőtt. A korábban kifejtettek szerint a korrózióálló acél olyan áru, amely érzékeny az árversenyre. Ezért a dömpingelt behozatal jelentős áreróziós hatást tudott gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (227) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(227)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (228) | A Bizottság a (6) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által a bizonyos korrózióálló acél Törökországból és Oroszországból érkező behozatala miatt elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság a (6) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által a bizonyos korrózióálló acél Törökországból és Oroszországból érkező behozatala miatt elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott.

| (229) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben szereplő adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal való egybevetéssel ellenőrzött. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport megfelelően ellenőrzésre került (37), és az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívnak bizonyult. |
| --- | --- |

(229)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben szereplő adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal való egybevetéssel ellenőrzött. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport megfelelően ellenőrzésre került (37), és az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívnak bizonyult.

37

| (230) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(230)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (231) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(231)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (232) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 10 915 729 | 10 870 843 | 10 757 441 | 9 797 517 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 99 | 90 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 12 110 762 | 12 107 279 | 13 240 172 | 13 340 130 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 109 | 110 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 90 | 90 | 81 | 73 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 100 | 90 | 81 |
| Forrás: Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók |

(232)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

10 915 729

10 870 843

10 757 441

9 797 517

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

99

99

90

90

Termelési kapacitás (tonna)

12 110 762

12 107 279

13 240 172

13 340 130

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

109

109

110

110

Kapacitáskihasználás (%)

90

90

81

73

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

100

100

90

90

81

81

Forrás: Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók

| (233) | Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2017 és 2019 között viszonylag stabil volt, de a figyelembe vett időszak végén 10 %-kal visszaesett. Ennek oka részben a török és orosz behozatal által gyakorolt nyomás volt, amely behozatal a vizsgálati időszakban 2019-hez képest közel 330 000 tonnával nőtt (2. táblázat). |
| --- | --- |

(233)

Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2017 és 2019 között viszonylag stabil volt, de a figyelembe vett időszak végén 10 %-kal visszaesett. Ennek oka részben a török és orosz behozatal által gyakorolt nyomás volt, amely behozatal a vizsgálati időszakban 2019-hez képest közel 330 000 tonnával nőtt (2. táblázat).

| (234) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány az 5a., az 5b., a 9. és a 12. táblázatban közölt adatok alapján újraszámította az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét, és az említett táblázatokban szereplő számadatok összesítésével arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság tévesen számította ki az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét. A táblázatok azonban különböző forrásokból származnak: a 9. táblázatban feltüntetett volumenek az uniós gazdasági ágazat mintájából származnak, míg a másik három táblázatban szereplő volumenek az uniós gazdasági ágazat egészéből. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(234)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány az 5a., az 5b., a 9. és a 12. táblázatban közölt adatok alapján újraszámította az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét, és az említett táblázatokban szereplő számadatok összesítésével arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság tévesen számította ki az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét. A táblázatok azonban különböző forrásokból származnak: a 9. táblázatban feltüntetett volumenek az uniós gazdasági ágazat mintájából származnak, míg a másik három táblázatban szereplő volumenek az uniós gazdasági ágazat egészéből. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (235) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 10 %-kal nőtt. Ez a növekedés azonban csupán elméleti. Az uniós gyártók a tűzihorganyzó sorokon állítják elő a korrózióálló acélt, ugyanakkor emellett más, a vizsgálat hatálya alá nem tartozó termékek előállítására is ezeket használják. A figyelembe vett időszakban e gyártósoroknak a korrózióálló acél előállítására szentelt aránya egyes gyártók esetében megváltozott. A termelés csökkenése és a termelési kapacitás növekedése együttesen a kapacitáskihasználási arány visszaesését eredményezte. |
| --- | --- |

(235)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 10 %-kal nőtt. Ez a növekedés azonban csupán elméleti. Az uniós gyártók a tűzihorganyzó sorokon állítják elő a korrózióálló acélt, ugyanakkor emellett más, a vizsgálat hatálya alá nem tartozó termékek előállítására is ezeket használják. A figyelembe vett időszakban e gyártósoroknak a korrózióálló acél előállítására szentelt aránya egyes gyártók esetében megváltozott. A termelés csökkenése és a termelési kapacitás növekedése együttesen a kapacitáskihasználási arány visszaesését eredményezte.

| (236) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a termelési kapacitás növekedése és annak a kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatása téves beruházási döntések következménye volt, és ez különösen igaz a 2019. évre. Azonban – amint azt a (235) preambulumbekezdésben kifejti – ez a növekedés csak elméleti volt. Ezt a tényt a Bizottság figyelembe vette elemzésében akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetének vonatkozásában e negatív tényezőnek korlátozott jelentőséget tulajdonított. |
| --- | --- |

(236)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a termelési kapacitás növekedése és annak a kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatása téves beruházási döntések következménye volt, és ez különösen igaz a 2019. évre. Azonban – amint azt a (235) preambulumbekezdésben kifejti – ez a növekedés csak elméleti volt. Ezt a tényt a Bizottság figyelembe vette elemzésében akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetének vonatkozásában e negatív tényezőnek korlátozott jelentőséget tulajdonított.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (237) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5a. táblázat


  A szabadpiaci értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiaci értékesítések | 6 656 755 | 6 573 138 | 6 780 245 | 6 586 657 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 99 | 102 | 99 |
| Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%) | 74,0 | 78,3 | 75,8 | 77,3 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 106 | 102 | 104 |
| Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók |

(237)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5a. táblázat

5a. táblázat

A szabadpiaci értékesítés volumene és piaci részesedése

A szabadpiaci értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Szabadpiaci értékesítések

6 656 755

6 573 138

6 780 245

6 586 657

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

99

99

102

102

99

99

Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%)

74,0

78,3

75,8

77,3

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

106

106

102

102

104

104

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (238) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen szempontjából a figyelembe vett időszak végén az uniós gazdasági ágazat sikeresen ellensúlyozta az érintett országokból érkező behozatal ugrásszerű megnövekedése által gyakorolt hatást a Kínával szemben bevezetett intézkedéseknek az azok kijátszásával megvalósuló behozatalra való kiterjesztésével (38), ami lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszaszerezze a korábban az intézkedések Kína általi kijátszása miatt elveszített értékesítési volumen egy részét. Mi több, a felhasználás csökkenésével kombinálva ez a figyelembe vett időszakban a piaci részesedés növekedését eredményezte. |
| --- | --- |

(238)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen szempontjából a figyelembe vett időszak végén az uniós gazdasági ágazat sikeresen ellensúlyozta az érintett országokból érkező behozatal ugrásszerű megnövekedése által gyakorolt hatást a Kínával szemben bevezetett intézkedéseknek az azok kijátszásával megvalósuló behozatalra való kiterjesztésével (38), ami lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszaszerezze a korábban az intézkedések Kína általi kijátszása miatt elveszített értékesítési volumen egy részét. Mi több, a felhasználás csökkenésével kombinálva ez a figyelembe vett időszakban a piaci részesedés növekedését eredményezte.

38

| (239) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a fenti számadatok szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a piaci részesedés elvesztése vagy a kieső értékesítések miatt. |
| --- | --- |

(239)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a fenti számadatok szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a piaci részesedés elvesztése vagy a kieső értékesítések miatt.

| (240) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene valóban csak kismértékben csökkent, piaci részesedése pedig a felhasználás visszaesése miatt nőtt, a Bizottság nem értett egyet ezzel a kijelentéssel, tekintettel arra, hogy az Oroszországból és a Törökországból érkező alacsony árú behozatal jelentős növekedése árnyomást váltott ki, leszorította az árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes mértékben hasznát lássa a Kínából származó korrózióálló acélra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek.

  5b. táblázat


  A kötött értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött piac | 2 504 391 | 2 667 375 | 2 358 802 | 2 167 741 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 107 | 94 | 87 |
| A kötött piac részesedése a teljes uniós termelésen belül (%) | 22,9 | 24,5 | 21,9 | 22,1 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 107 | 96 | 96 |
| Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók |

(240)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene valóban csak kismértékben csökkent, piaci részesedése pedig a felhasználás visszaesése miatt nőtt, a Bizottság nem értett egyet ezzel a kijelentéssel, tekintettel arra, hogy az Oroszországból és a Törökországból érkező alacsony árú behozatal jelentős növekedése árnyomást váltott ki, leszorította az árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes mértékben hasznát lássa a Kínából származó korrózióálló acélra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek.

5b. táblázat

5b. táblázat

A kötött értékesítés volumene és piaci részesedése

A kötött értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kötött piac

2 504 391

2 667 375

2 358 802

2 167 741

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

107

107

94

94

87

87

A kötött piac részesedése a teljes uniós termelésen belül (%)

22,9

24,5

21,9

22,1

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

107

107

96

96

96

96

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

| (241) | Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (mely az uniós gazdasági ágazat által feldolgozóipari célra, különösen a szerves bevonatú acél előállításának céljából fenntartott korrózióálló acélból áll) az Unióban 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a visszaesés a szerves bevonatú acél továbbfeldolgozott termékei iránti kereslet a figyelembe vett időszak második felében megfigyelhető csökkenésének tudható be, amely a háztartási berendezések ágazatának 2020 utolsó negyedévében való fellendülése ellenére következett be (39). A kötött piac piaci részesedése a teljes uniós termeléshez viszonyítva összesen 0,8 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(241)

Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (mely az uniós gazdasági ágazat által feldolgozóipari célra, különösen a szerves bevonatú acél előállításának céljából fenntartott korrózióálló acélból áll) az Unióban 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a visszaesés a szerves bevonatú acél továbbfeldolgozott termékei iránti kereslet a figyelembe vett időszak második felében megfigyelhető csökkenésének tudható be, amely a háztartási berendezések ágazatának 2020 utolsó negyedévében való fellendülése ellenére következett be (39). A kötött piac piaci részesedése a teljes uniós termeléshez viszonyítva összesen 0,8 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

39

4.5.2.3.   Növekedés

| (242) | A termeléssel és – kevésbé hangsúlyosabban – a szabadpiaci értékesítéssel kapcsolatos fenti számok 2017-től csökkenő tendenciát mutatnak. A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése a bizonyos kínai behozataloknak az ezen behozatalokra vonatkozó kijátszásellenes vizsgálat megindításakor elvégzett nyilvántartásba vételének (40) volt betudható, ami végett vetett a Kínából érkező jelentős mértékű behozatalnak, és lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ellensúlyozza az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal miatt elveszített értékesítések egy részét. |
| --- | --- |

(242)

A termeléssel és – kevésbé hangsúlyosabban – a szabadpiaci értékesítéssel kapcsolatos fenti számok 2017-től csökkenő tendenciát mutatnak. A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése a bizonyos kínai behozataloknak az ezen behozatalokra vonatkozó kijátszásellenes vizsgálat megindításakor elvégzett nyilvántartásba vételének (40) volt betudható, ami végett vetett a Kínából érkező jelentős mértékű behozatalnak, és lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ellensúlyozza az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal miatt elveszített értékesítések egy részét.

40

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (243) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 8 389 | 8 731 | 9 751 | 9 238 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 104 | 116 | 110 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 1 301 | 1 245 | 1 103 | 1 061 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 96 | 85 | 82 |
| Forrás: Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók |

(243)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

8 389

8 731

9 751

9 238

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

104

104

116

116

110

110

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

1 301

1 245

1 103

1 061

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

96

96

85

85

82

82

Forrás: Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (244) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a korrózióálló acél gyártásához kapcsolódó foglalkoztatás szintje ingadozott, de összességében 10 %-kal nőtt. Az ingadozás egy része azonban elméleti volt, mivel az az erőforrások hozzárendeléséhez használt, a korrózióálló acélnál tágabb termékcsaládból (nevezetesen a tűzihorganyzott termékekből) kiinduló módszereknek volt betudható. |
| --- | --- |

(244)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a korrózióálló acél gyártásához kapcsolódó foglalkoztatás szintje ingadozott, de összességében 10 %-kal nőtt. Az ingadozás egy része azonban elméleti volt, mivel az az erőforrások hozzárendeléséhez használt, a korrózióálló acélnál tágabb termékcsaládból (nevezetesen a tűzihorganyzott termékekből) kiinduló módszereknek volt betudható.

| (245) | Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az érintett időszak során 18 %-kal esett vissza. Ez a csökkenés a termelési volumen visszaesésével, valamint a korrózióálló acéllal kapcsolatos tevékenységekben részt vevő alkalmazottak számának megállapítására használt módszertannal magyarázható. |
| --- | --- |

(245)

Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az érintett időszak során 18 %-kal esett vissza. Ez a csökkenés a termelési volumen visszaesésével, valamint a korrózióálló acéllal kapcsolatos tevékenységekben részt vevő alkalmazottak számának megállapítására használt módszertannal magyarázható.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

| (246) | Minden dömpingkülönbözet meghaladta a csekély mértékű szintet, és a többségük jóval magasabb volt. Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(246)

Minden dömpingkülönbözet meghaladta a csekély mértékű szintet, és a többségük jóval magasabb volt. Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (247) | A korrózióálló acélra vonatkozóan korábban is zajlottak dömpingellenes vizsgálatok. A Bizottság megállapította, hogy a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakban az uniós gazdasági ágazat helyzetére jelentős hatást gyakorolt a korrózióálló acél Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) érkező dömpingelt behozatala. A Kínából érkező behozatalra vonatkozóan 2017 augusztusában ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket vezettek be (41), a végleges intézkedések pedig 2018 februárjában kerültek megerősítésre (42). |
| --- | --- |

(247)

A korrózióálló acélra vonatkozóan korábban is zajlottak dömpingellenes vizsgálatok. A Bizottság megállapította, hogy a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakban az uniós gazdasági ágazat helyzetére jelentős hatást gyakorolt a korrózióálló acél Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) érkező dömpingelt behozatala. A Kínából érkező behozatalra vonatkozóan 2017 augusztusában ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket vezettek be (41), a végleges intézkedések pedig 2018 februárjában kerültek megerősítésre (42).

41

42

| (248) | 2020 augusztusában egy, a Kínából érkező behozatallal szemben bevezetett dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos kijátszásellenes vizsgálat kiterjesztette az intézkedéseket a kismértékben módosított egyes korrózióálló acélok behozatalára (43). |
| --- | --- |

(248)

2020 augusztusában egy, a Kínából érkező behozatallal szemben bevezetett dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos kijátszásellenes vizsgálat kiterjesztette az intézkedéseket a kismértékben módosított egyes korrózióálló acélok behozatalára (43).

43

| (249) | Az uniós gazdasági ágazatnak a korábbi dömping hatásaiból való felépülése tehát a jelenlegi vizsgálat megindításakor is folyamatban volt. |
| --- | --- |

(249)

Az uniós gazdasági ágazatnak a korábbi dömping hatásaiból való felépülése tehát a jelenlegi vizsgálat megindításakor is folyamatban volt.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (250) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna) | 662 | 674 | 616 | 584 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 102 | 93 | 88 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 622 | 664 | 638 | 578 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 107 | 103 | 93 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(250)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna)

662

674

616

584

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

102

102

93

93

88

88

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

622

664

638

578

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

107

107

103

103

93

93

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (251) | A dömpingellenes intézkedések kínai importokra vonatkozó 2017. évi bevezetését követően az uniós gyártók 2 %-kal emelni tudták értékesítési áraikat 2017 és 2018 között. Ezt követően azonban a szabadpiaci értékesítési egységár 14 %-kal csökkent 2018 és a vizsgálati időszak között, ez pedig a figyelembe vett időszakban összesen 12 %-os csökkenést eredményezett. |
| --- | --- |

(251)

A dömpingellenes intézkedések kínai importokra vonatkozó 2017. évi bevezetését követően az uniós gyártók 2 %-kal emelni tudták értékesítési áraikat 2017 és 2018 között. Ezt követően azonban a szabadpiaci értékesítési egységár 14 %-kal csökkent 2018 és a vizsgálati időszak között, ez pedig a figyelembe vett időszakban összesen 12 %-os csökkenést eredményezett.

| (252) | A termelési egységköltség 2017 és 2018 között 7 %-kal nőtt, 2018 után azonban csökkent, így a figyelembe vett időszakban összesen 7 %-kal csökkent. Egyes főbb nyersanyagok ára jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak második felében. |
| --- | --- |

(252)

A termelési egységköltség 2017 és 2018 között 7 %-kal nőtt, 2018 után azonban csökkent, így a figyelembe vett időszakban összesen 7 %-kal csökkent. Egyes főbb nyersanyagok ára jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak második felében.

| (253) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a CIB és több exportáló gyártó rámutatott arra, hogy 2019-től a vizsgálati időszakig a termelési költségek csökkenése nagyobb mértékű volt, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 12 %-kal csökkentette árait, ami meghaladja a termelési költségek csökkenésének mértékét (ugyanazon időszak alatt – 7 %). Az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszakban is érvényes alacsony árai valójában jelentősen rontották az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeit, amint azt a 10. táblázat is mutatja. |
| --- | --- |

(253)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a CIB és több exportáló gyártó rámutatott arra, hogy 2019-től a vizsgálati időszakig a termelési költségek csökkenése nagyobb mértékű volt, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 12 %-kal csökkentette árait, ami meghaladja a termelési költségek csökkenésének mértékét (ugyanazon időszak alatt – 7 %). Az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszakban is érvényes alacsony árai valójában jelentősen rontották az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeit, amint azt a 10. táblázat is mutatja.

4.5.3.2.   Munkaerőköltségek

| (254) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 32 916 | 33 372 | 33 007 | 31 075 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 94 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(254)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

32 916

33 372

33 007

31 075

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

101

101

100

100

94

94

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (255) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak végén. |
| --- | --- |

(255)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak végén.

4.5.3.3.   Készletek

| (256) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 170 054 | 166 651 | 173 225 | 107 317 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 98 | 102 | 63 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 5,9 | 5,3 | 6,0 | 3,9 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 90 | 101 | 65 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(256)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

170 054

166 651

173 225

107 317

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

98

98

102

102

63

63

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

5,9

5,3

6,0

3,9

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

90

90

101

101

65

65

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (257) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 37 %-kal csökkent. Az uniós gyártók maguk általában alacsony készletszintet tartanak fenn, a készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabil maradt 2017 és 2019 között, jóllehet ezt követően csökkent. A vizsgálati időszakban egyes gyártók átmenetileg kevesebbet termeltek, és csökkentették a készleteiket, így próbáltak meg megküzdeni nehéz pénzügyi helyzetükkel 2019-ben és 2020-ban (lásd a 9. táblázatot). |
| --- | --- |

(257)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 37 %-kal csökkent. Az uniós gyártók maguk általában alacsony készletszintet tartanak fenn, a készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabil maradt 2017 és 2019 között, jóllehet ezt követően csökkent. A vizsgálati időszakban egyes gyártók átmenetileg kevesebbet termeltek, és csökkentették a készleteiket, így próbáltak meg megküzdeni nehéz pénzügyi helyzetükkel 2019-ben és 2020-ban (lásd a 9. táblázatot).

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (258) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 6,2 | 2,1 | –2,6 | 0,4 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 34 | –42 | 6 |
| Pénzforgalom (EUR) | 120 781 208 | 101 695 104 | 16 255 709 | 104 970 075 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 84 | 13 | 87 |
| Beruházások (EUR) | 16 168 844 | 22 074 194 | 27 064 986 | 39 876 721 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 137 | 167 | 247 |
| A beruházások megtérülése (%) | 4,1 | 2,0 | –1,1 | 0,6 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 49 | –27 | 16 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(258)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

6,2

2,1

–2,6

0,4

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

34

34

–42

–42

6

6

Pénzforgalom (EUR)

120 781 208

101 695 104

16 255 709

104 970 075

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

84

84

13

13

87

87

Beruházások (EUR)

16 168 844

22 074 194

27 064 986

39 876 721

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

137

137

167

167

247

247

A beruházások megtérülése (%)

4,1

2,0

–1,1

0,6

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

49

49

–27

–27

16

16

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (259) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 6,2 %-ról a vizsgálati időszakra 0,4 %-ra mérséklődött. A csökkenéssel egyidejűleg jelentős mértékben nőtt az érintett országokból érkező (lásd a 2. táblázatot), az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú behozatal volumene (lásd a 3. és a 7. táblázatot). |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 6,2 %-ról a vizsgálati időszakra 0,4 %-ra mérséklődött. A csökkenéssel egyidejűleg jelentős mértékben nőtt az érintett országokból érkező (lásd a 2. táblázatot), az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú behozatal volumene (lásd a 3. és a 7. táblázatot).

| (260) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2019 és a vizsgálati időszak (2020) összehasonlításában kedvezően alakult, valamint arra, hogy 2020-ban emelkedő tendencia volt megfigyelhető (44). Ezen túlmenően a felek hangsúlyozták, hogy a vizsgálati időszakban megfigyelhető jövedelmezőség nem tekinthető reprezentatívnak, részben azok miatt a hatások miatt, amelyeket a Covid19-cel kapcsolatos intézkedések a termelési volumenre gyakoroltak 2020 elején, részben pedig amiatt, hogy 2020-ban visszaesés volt tapasztalható a gépjárműiparban használt korrózióálló acélok piacán (ezek a termékek nem tartoznak a jelen vizsgálat termékkörébe, de gyártásuk ugyanazokkal a berendezésekkel történik). |
| --- | --- |

(260)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2019 és a vizsgálati időszak (2020) összehasonlításában kedvezően alakult, valamint arra, hogy 2020-ban emelkedő tendencia volt megfigyelhető (44). Ezen túlmenően a felek hangsúlyozták, hogy a vizsgálati időszakban megfigyelhető jövedelmezőség nem tekinthető reprezentatívnak, részben azok miatt a hatások miatt, amelyeket a Covid19-cel kapcsolatos intézkedések a termelési volumenre gyakoroltak 2020 elején, részben pedig amiatt, hogy 2020-ban visszaesés volt tapasztalható a gépjárműiparban használt korrózióálló acélok piacán (ezek a termékek nem tartoznak a jelen vizsgálat termékkörébe, de gyártásuk ugyanazokkal a berendezésekkel történik).

44

| (261) | A Bizottság megjegyezte, hogy – amint azt a (24) preambulumbekezdés is említi – a figyelembe vett időszak megválasztása a panasz benyújtásának időpontját és az alkalmazandó szabályokat figyelembe véve megfelelő volt, továbbá hogy a Bizottság az elemzést a referenciaév és a vizsgálati időszak összehasonlítása, hanem az érintett időszak egészében megfigyelhető tendenciák alapján végzi. A 12 hónapos időszakon belüli ingadozások nem szokatlanok. Ezenkívül a Covid19-világjárvány hatását és a gépjárműipari kereslet alakulásának hatását a Bizottság teljes mértékben figyelembe vette az ok-okozati összefüggés elemzése során, amelyet e rendelet 5.2.7. és 5.2.4. szakasza ismertet. |
| --- | --- |

(261)

A Bizottság megjegyezte, hogy – amint azt a (24) preambulumbekezdés is említi – a figyelembe vett időszak megválasztása a panasz benyújtásának időpontját és az alkalmazandó szabályokat figyelembe véve megfelelő volt, továbbá hogy a Bizottság az elemzést a referenciaév és a vizsgálati időszak összehasonlítása, hanem az érintett időszak egészében megfigyelhető tendenciák alapján végzi. A 12 hónapos időszakon belüli ingadozások nem szokatlanok. Ezenkívül a Covid19-világjárvány hatását és a gépjárműipari kereslet alakulásának hatását a Bizottság teljes mértékben figyelembe vette az ok-okozati összefüggés elemzése során, amelyet e rendelet 5.2.7. és 5.2.4. szakasza ismertet.

| (262) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom nagyrészt a jövedelmezőségnek és a beruházások megtérülésének megfelelően alakult. A nettó pénzforgalom viszonylag stabil maradt 2017-ben és 2018-ban, majd 2019-ben az uniós gyártók által abban az évben elszenvedett veszteségeket követően visszaesett, ezután pedig visszatért a figyelembe vett időszak elején megfigyelthez közeli szintre. |
| --- | --- |

(262)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom nagyrészt a jövedelmezőségnek és a beruházások megtérülésének megfelelően alakult. A nettó pénzforgalom viszonylag stabil maradt 2017-ben és 2018-ban, majd 2019-ben az uniós gyártók által abban az évben elszenvedett veszteségeket követően visszaesett, ezután pedig visszatért a figyelembe vett időszak elején megfigyelthez közeli szintre.

| (263) | A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. A nettó beruházások szintje a figyelembe vett időszakban folyamatos emelkedést mutatott, és a figyelembe vett időszak során több mint kétszeresére nőtt. A beruházások általában a meglévő kapacitások fenntartására, a minőség javítására, valamint a szükséges termelőeszközök időszerű cseréjére irányultak. Egy részük egészségi, biztonsági és védelmi ügyekkel volt kapcsolatos. A figyelembe vett időszak második felében megvalósított jelentős beruházások a mintában szereplő egyik uniós gyártót és korrózióállóacél-gyártásának upstream szakaszát érintik. |
| --- | --- |

(263)

A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. A nettó beruházások szintje a figyelembe vett időszakban folyamatos emelkedést mutatott, és a figyelembe vett időszak során több mint kétszeresére nőtt. A beruházások általában a meglévő kapacitások fenntartására, a minőség javítására, valamint a szükséges termelőeszközök időszerű cseréjére irányultak. Egy részük egészségi, biztonsági és védelmi ügyekkel volt kapcsolatos. A figyelembe vett időszak második felében megvalósított jelentős beruházások a mintában szereplő egyik uniós gyártót és korrózióállóacél-gyártásának upstream szakaszát érintik.

| (264) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások növekedése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A beruházások – még ha a figyelembe vett időszakban növekedtek is – összességében alacsony szinten álltak, és (a fentebb említettek szerint) jellemzően a műveletek folytatásához szükséges kiadásokra korlátozódtak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a beruházások kedvező alakulása nem csökkenti a más területeken megállapított kárt. |
| --- | --- |

(264)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a beruházások növekedése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A beruházások – még ha a figyelembe vett időszakban növekedtek is – összességében alacsony szinten álltak, és (a fentebb említettek szerint) jellemzően a műveletek folytatásához szükséges kiadásokra korlátozódtak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a beruházások kedvező alakulása nem csökkenti a más területeken megállapított kárt.

| (265) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. Ennek mértéke folyamatosan csökkent, és 2019-ben, amikor a mintában szereplő uniós gyártók világszerte veszteséget szenvedtek, negatívba fordult. A vizsgálati időszak alatt átbillent a pozitív tartományba, de így is jóval elmaradt a figyelembe vett időszak elején megfigyelt szinttől. |
| --- | --- |

(265)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. Ennek mértéke folyamatosan csökkent, és 2019-ben, amikor a mintában szereplő uniós gyártók világszerte veszteséget szenvedtek, negatívba fordult. A vizsgálati időszak alatt átbillent a pozitív tartományba, de így is jóval elmaradt a figyelembe vett időszak elején megfigyelt szinttől.

| (266) | Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt gyenge pénzügyi teljesítménye korlátozta a tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és jelentős beruházásokat igényel. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése túl alacsony volt az ilyen jelentős beruházások fedezésére. |
| --- | --- |

(266)

Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt gyenge pénzügyi teljesítménye korlátozta a tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és jelentős beruházásokat igényel. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése túl alacsony volt az ilyen jelentős beruházások fedezésére.

4.5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (267) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. |
| --- | --- |

(267)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult.

| (268) | A termelési kapacitás növekedése (+ 10 %) elméleti, és abból ered, hogy a korrózióálló acéllal azonos gyártósorokon előállított egyéb termékek iránti alacsonyabb kereslet miatt az uniós gazdasági ágazat több kapacitást szentelt a korrózióálló acél gyártásának. Ugyanez történt a foglalkoztatás terén is (+ 10 %). Ami a beruházásokat illeti (+ 147 %), ezek túlnyomó része a korrózióálló acél előállításának upstream szakaszába való beruházásoknak tudható be. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban megfigyelhető növekedése (+ 3,2 %) a Kínával szemben bevezetett, a (202) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálat megindításának és kimenetelének tudható be. |
| --- | --- |

(268)

A termelési kapacitás növekedése (+ 10 %) elméleti, és abból ered, hogy a korrózióálló acéllal azonos gyártósorokon előállított egyéb termékek iránti alacsonyabb kereslet miatt az uniós gazdasági ágazat több kapacitást szentelt a korrózióálló acél gyártásának. Ugyanez történt a foglalkoztatás terén is (+ 10 %). Ami a beruházásokat illeti (+ 147 %), ezek túlnyomó része a korrózióálló acél előállításának upstream szakaszába való beruházásoknak tudható be. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban megfigyelhető növekedése (+ 3,2 %) a Kínával szemben bevezetett, a (202) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálat megindításának és kimenetelének tudható be.

| (269) | Az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a szabadpiaci felhasználás csökkenésének (–6 %) összefüggésében fenntartsa a független uniós vevőknek történő korrózióállóacél-értékesítés volumenét (–1 %). Az uniós gazdasági ágazat azonban csak az értékesítési árainak csökkentésével volt képes elérni ezt, valamint reagálni az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által gyakorolt árnyomásra. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a termelési költségek csökkenésének mértékét meghaladó mértékben csökkentette árait. |
| --- | --- |

(269)

Az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a szabadpiaci felhasználás csökkenésének (–6 %) összefüggésében fenntartsa a független uniós vevőknek történő korrózióállóacél-értékesítés volumenét (–1 %). Az uniós gazdasági ágazat azonban csak az értékesítési árainak csökkentésével volt képes elérni ezt, valamint reagálni az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által gyakorolt árnyomásra. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a termelési költségek csökkenésének mértékét meghaladó mértékben csökkentette árait.

| (270) | Ezek az alacsony árak jelentős hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat eredményére, amely a 2017-es 6,2 %-os nyereségből 2019-re veszteségbe fordult át, és a figyelembe vett időszak végére gyakorlatilag nulla nyereségen állt. Más pénzügyi mutatók (mint például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése) is hasonló tendenciát mutattak. |
| --- | --- |

(270)

Ezek az alacsony árak jelentős hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat eredményére, amely a 2017-es 6,2 %-os nyereségből 2019-re veszteségbe fordult át, és a figyelembe vett időszak végére gyakorlatilag nulla nyereségen állt. Más pénzügyi mutatók (mint például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése) is hasonló tendenciát mutattak.

| (271) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(271)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (272) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kereslet alakulása, a belső felhasználás, az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár, a Covid19-világjárvány és a meleghengerelt tekercsek árai. |
| --- | --- |

(272)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kereslet alakulása, a belső felhasználás, az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár, a Covid19-világjárvány és a meleghengerelt tekercsek árai.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (273) | Az érintett országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban, 2017 és a vizsgálati időszak között 196 643 tonnáról több mint 1 millió tonnára, azaz több mint ötszörösére nőtt. A behozatal piaci részesedése a 2017. évi 2,2 %-ról a vizsgálati időszakban 13,1 %-ra nőtt. Ez a növekvő behozatal a figyelembe vett időszak során végig az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb árakon valósult meg, és a különbség az idő múlásával nőtt. Az uniós gazdasági ágazat árait különösen 2019-ben és a vizsgálati időszakban – amikor az érintett országokból érkező behozatal a legnagyobb mértékben nőtt – szorította le a dömpingelt behozatal. Az érintett országokból érkező behozatal által gyakorolt árnyomás eredményeképpen az uniós gazdasági ágazatnak az értékesítési volumen terén bekövetkező veszteség korlátozása érdekében a termelési költség csökkenésénél nagyobb mértékben kellett csökkentenie értékesítési árait. Ennek következtében a jövedelmezőség 6,2 %-ról 0,4 %-ra csökkent, és a pénzügyi mutatók romlottak. |
| --- | --- |

(273)

Az érintett országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban, 2017 és a vizsgálati időszak között 196 643 tonnáról több mint 1 millió tonnára, azaz több mint ötszörösére nőtt. A behozatal piaci részesedése a 2017. évi 2,2 %-ról a vizsgálati időszakban 13,1 %-ra nőtt. Ez a növekvő behozatal a figyelembe vett időszak során végig az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb árakon valósult meg, és a különbség az idő múlásával nőtt. Az uniós gazdasági ágazat árait különösen 2019-ben és a vizsgálati időszakban – amikor az érintett országokból érkező behozatal a legnagyobb mértékben nőtt – szorította le a dömpingelt behozatal. Az érintett országokból érkező behozatal által gyakorolt árnyomás eredményeképpen az uniós gazdasági ágazatnak az értékesítési volumen terén bekövetkező veszteség korlátozása érdekében a termelési költség csökkenésénél nagyobb mértékben kellett csökkentenie értékesítési árait. Ennek következtében a jövedelmezőség 6,2 %-ról 0,4 %-ra csökkent, és a pénzügyi mutatók romlottak.

| (274) | A törökországi CIB szövetség vitatta az érintett országokból érkező behozatal által gyakorolt negatív hatást, mivel érvelése szerint ez a behozatal nem határozott meg uniós piaci árakat, és a melegen hengerelt tekercsek ingadozó árai által befolyásolt globális piaci tendenciákat követte. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A volumen ugrásszerű, ilyen rövid idő alatt mintegy 1 millió tonnás növekedésével és a vizsgálati időszak alatt 12,9 %-os piaci részesedéssel az érintett országokból érkező behozatal rendkívül alacsony ára negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat által a szabadpiacon elérhető árakra. |
| --- | --- |

(274)

A törökországi CIB szövetség vitatta az érintett országokból érkező behozatal által gyakorolt negatív hatást, mivel érvelése szerint ez a behozatal nem határozott meg uniós piaci árakat, és a melegen hengerelt tekercsek ingadozó árai által befolyásolt globális piaci tendenciákat követte. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A volumen ugrásszerű, ilyen rövid idő alatt mintegy 1 millió tonnás növekedésével és a vizsgálati időszak alatt 12,9 %-os piaci részesedéssel az érintett országokból érkező behozatal rendkívül alacsony ára negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat által a szabadpiacon elérhető árakra.

| (275) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó megismételte ezt az észrevételt, kiemelve azokat a piaci információkat, amelyeket a Bizottságnak átadtak és amely információk a véleményük szerint azt mutatják, hogy a figyelembe vett időszakban az árak a fő globális piacokon és az uniós gazdasági ágazat tekintetében az Unióban azonosak voltak. |
| --- | --- |

(275)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó megismételte ezt az észrevételt, kiemelve azokat a piaci információkat, amelyeket a Bizottságnak átadtak és amely információk a véleményük szerint azt mutatják, hogy a figyelembe vett időszakban az árak a fő globális piacokon és az uniós gazdasági ágazat tekintetében az Unióban azonosak voltak.

| (276) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Először: az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési árai 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, míg az érintett országok árai 14 %-kal. Mivel az importárak már 2017-ben is jóval az uniós gazdasági ágazat árai alatt voltak – amint azt a (274) preambulumbekezdés említi – az érintett országokból származó, igen alacsony áron érkező behozatal nagy volumene kedvezőtlenül befolyásolta azokat az árakat, amelyeket az uniós gazdasági ágazat a szabadpiacon elérhetett volna. Másodszor: a Bizottság megjegyezte, hogy a szolgáltatott adatokban megmutatkozó ártendenciák némelyike részben összehasonlítható lehet, de a végleges árszínvonal már nem az, és hogy ezért e főbb piacok mindegyikén az árakat az adott piacra jellemző sajátos dinamikák és körülmények alapján állapítják meg. Az, hogy a Bizottság megállapította, hogy az érintett termék áru (amint azt az érintett felek is említik), nem kérdőjelezi meg ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Először: az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési árai 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, míg az érintett országok árai 14 %-kal. Mivel az importárak már 2017-ben is jóval az uniós gazdasági ágazat árai alatt voltak – amint azt a (274) preambulumbekezdés említi – az érintett országokból származó, igen alacsony áron érkező behozatal nagy volumene kedvezőtlenül befolyásolta azokat az árakat, amelyeket az uniós gazdasági ágazat a szabadpiacon elérhetett volna. Másodszor: a Bizottság megjegyezte, hogy a szolgáltatott adatokban megmutatkozó ártendenciák némelyike részben összehasonlítható lehet, de a végleges árszínvonal már nem az, és hogy ezért e főbb piacok mindegyikén az árakat az adott piacra jellemző sajátos dinamikák és körülmények alapján állapítják meg. Az, hogy a Bizottság megállapította, hogy az érintett termék áru (amint azt az érintett felek is említik), nem kérdőjelezi meg ezt a következtetést.

| (277) | Számos fél azt állította, hogy nem volt összefüggés az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság elismerte, hogy a figyelembe vett időszak első felében az uniós gazdasági ágazat ki tudta használni a viszonylag előnyös piaci körülményeket és a kínai behozatallal szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseket. 2018 és 2019 között azonban, amikor az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal éves növekedése a legnagyobb volt, az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált. A rossz pénzügyi helyzet a vizsgálati időszak során, az érintett országokból érkező behozatal abszolút és relatív értelemben vett további növekedését követően is folytatódott. Egyértelmű összefüggés volt tehát kimutatható a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(277)

Számos fél azt állította, hogy nem volt összefüggés az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság elismerte, hogy a figyelembe vett időszak első felében az uniós gazdasági ágazat ki tudta használni a viszonylag előnyös piaci körülményeket és a kínai behozatallal szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseket. 2018 és 2019 között azonban, amikor az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal éves növekedése a legnagyobb volt, az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált. A rossz pénzügyi helyzet a vizsgálati időszak során, az érintett országokból érkező behozatal abszolút és relatív értelemben vett további növekedését követően is folytatódott. Egyértelmű összefüggés volt tehát kimutatható a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (278) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy 2018 és 2019 között (vagyis abban az időszakban, amikor az Oroszországból és Törökországból származó behozatal éves növekedése a legmagasabb volt) az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a 200 000 tonnát kissé meghaladó mértékben növelnie uniós értékesítési volumenét. |
| --- | --- |

(278)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy 2018 és 2019 között (vagyis abban az időszakban, amikor az Oroszországból és Törökországból származó behozatal éves növekedése a legmagasabb volt) az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a 200 000 tonnát kissé meghaladó mértékben növelnie uniós értékesítési volumenét.

| (279) | A Bizottság azonban megállapította, hogy e növekedés mértéke abszolút értelemben véve nem érte el az érintett országokból érkező behozatal növekedésének a felét, és hogy – tekintettel a dömpingelt behozatal által elárasztott piacon jellemző árakra – az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete 2018-től kezdve jelentősen romlott, majd 2019-ben veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(279)

A Bizottság azonban megállapította, hogy e növekedés mértéke abszolút értelemben véve nem érte el az érintett országokból érkező behozatal növekedésének a felét, és hogy – tekintettel a dömpingelt behozatal által elárasztott piacon jellemző árakra – az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete 2018-től kezdve jelentősen romlott, majd 2019-ben veszteségessé vált.

| (280) | Számos fél állította, hogy a Törökországból és Oroszországból érkező behozatal volumene soha nem érte el a kárt okozó szintet, többek között azért, mert az acéltermékekre vonatkozó uniós kontingens maradványkontingensének szintje alatt maradt. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A dömpingellenes intézkedések más problémákat kezelnek, mint a védintézkedések. Az acéltermékekre vonatkozó védintézkedések nem akadályozzák meg a dömpingellenes intézkedések védővámmentes kontingenseken belüli bevezetését. E kontingensek a (214) preambulumbekezdésben említettek szerint kellően nagyok ahhoz, hogy a védővám kivetése előtt jelentős volumenű behozatalt tegyen lehetővé. Ezenfelül az egyes érintett országokból érkező behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható, ahogy azt a (213) és (214) preambulumbekezdés is ismertette. Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal tehát elég jelentős volt ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon az uniós gyártóknak. |
| --- | --- |

(280)

Számos fél állította, hogy a Törökországból és Oroszországból érkező behozatal volumene soha nem érte el a kárt okozó szintet, többek között azért, mert az acéltermékekre vonatkozó uniós kontingens maradványkontingensének szintje alatt maradt. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A dömpingellenes intézkedések más problémákat kezelnek, mint a védintézkedések. Az acéltermékekre vonatkozó védintézkedések nem akadályozzák meg a dömpingellenes intézkedések védővámmentes kontingenseken belüli bevezetését. E kontingensek a (214) preambulumbekezdésben említettek szerint kellően nagyok ahhoz, hogy a védővám kivetése előtt jelentős volumenű behozatalt tegyen lehetővé. Ezenfelül az egyes érintett országokból érkező behozatal volumene az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmébe véve nem volt elhanyagolható, ahogy azt a (213) és (214) preambulumbekezdés is ismertette. Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal tehát elég jelentős volt ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon az uniós gyártóknak.

| (281) | Néhány fél felkérte a Bizottságot, hogy elemezze a 2021-re vonatkozó adatokat, és kijelentette, hogy az uniós gyártók ebben az évben megfigyelhető erőteljes felépülése bizonyítja, hogy nem az érintett országokból érkező behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. A Bizottság az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban – amelynek értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni – elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(281)

Néhány fél felkérte a Bizottságot, hogy elemezze a 2021-re vonatkozó adatokat, és kijelentette, hogy az uniós gyártók ebben az évben megfigyelhető erőteljes felépülése bizonyítja, hogy nem az érintett országokból érkező behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. A Bizottság az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban – amelynek értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni – elutasította ezt az állítást.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (282) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | Volumen (tonna) | 143 873 | 180 993 | 209 248 | 248 890 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 126 | 145 | 173 |
| Piaci részesedés (%) | 1,6 | 2,2 | 2,3 | 2,9 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 135 | 146 | 182 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 703 | 729 | 685 | 626 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 104 | 97 | 89 |
| Tajvan | Volumen (tonna) | 69 919 | 87 803 | 140 334 | 184 158 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 126 | 201 | 263 |
| Piaci részesedés (%) | 0,8 | 1,0 | 1,6 | 2,2 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 134 | 202 | 278 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 624 | 675 | 656 | 624 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 108 | 105 | 100 |
| India | Volumen (tonna) | 232 677 | 126 651 | 194 355 | 169 040 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 54 | 84 | 73 |
| Piaci részesedés (%) | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 58 | 84 | 77 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 683 | 689 | 639 | 573 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 101 | 94 | 84 |
| Tunézia | Volumen (tonna) | 0 | 29 901 | 82 426 | 85 436 |
| Index (2017 = 100) | | 100 | 276 | 2 286 |
| Piaci részesedés (%) | 0 | 0,4 | 0,9 | 1,0 |
| Index (2017 = 100) | | 100 | 225 | 250 |
| Átlagár (EUR/tonna) | | 648 | 600 | 570 |
| Index (2017 = 100) | | 100 | 93 | 88 |
| Ukrajna | Volumen (tonna) | 19 501 | 30 165 | 25 434 | 19 140 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 155 | 130 | 98 |
| Piaci részesedés (%) | 0,2 | 0,4 | 0,3 | 0,2 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 166 | 131 | 104 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 635 | 645 | 593 | 538 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 102 | 93 | 85 |
| Kína | Volumen (tonna) (45) | 1 557 192 | 903 775 | 668 707 | 245 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 58 | 43 | 0 |
| Piaci részesedés (%) | 17,3 | 10,8 | 7,5 | 0,0 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 62 | 43 | 0 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 597 | 478 | 860 | 896 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 80 | 144 | 150 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 113 906 | 120 947 | 77 991 | 132 678 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 106 | 68 | 116 |
| Piaci részesedés (%) | 1,3 | 1,4 | 0,9 | 1,6 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 114 | 69 | 123 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 658 | 691 | 687 | 599 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 87 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 2 137 068 | 1 480 235 | 1 398 494 | 839 588 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 69 | 65 | 39 |
| Piaci részesedés (%) | 23,8 | 17,6 | 15,6 | 9,9 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 74 | 66 | 41 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 636 | 695 | 655 | 603 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 109 | 103 | 95 |
| Forrás: Surveillance 2 adatbázis (kiigazított) |

(282)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Dél-Korea

Volumen (tonna)

143 873

180 993

209 248

248 890

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

126

126

145

145

173

173

Piaci részesedés (%)

1,6

2,2

2,3

2,9

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

135

135

146

146

182

182

Átlagár (EUR/tonna)

703

729

685

626

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

104

104

97

97

89

89

Tajvan

Volumen (tonna)

69 919

87 803

140 334

184 158

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

126

126

201

201

263

263

Piaci részesedés (%)

0,8

1,0

1,6

2,2

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

134

134

202

202

278

278

Átlagár (EUR/tonna)

624

675

656

624

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

108

108

105

105

100

100

India

Volumen (tonna)

232 677

126 651

194 355

169 040

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

54

54

84

84

73

73

Piaci részesedés (%)

2,6

1,5

2,2

2,0

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

58

58

84

84

77

77

Átlagár (EUR/tonna)

683

689

639

573

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

101

101

94

94

84

84

Tunézia

Volumen (tonna)

0

29 901

82 426

85 436

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

276

276

2 286

2 286

Piaci részesedés (%)

0

0,4

0,9

1,0

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

225

225

250

250

Átlagár (EUR/tonna)

648

600

570

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

93

93

88

88

Ukrajna

Volumen (tonna)

19 501

30 165

25 434

19 140

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

155

155

130

130

98

98

Piaci részesedés (%)

0,2

0,4

0,3

0,2

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

166

166

131

131

104

104

Átlagár (EUR/tonna)

635

645

593

538

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

102

93

85

Kína

Volumen (tonna) (45)

45

1 557 192

903 775

668 707

245

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

58

58

43

43

0

0

Piaci részesedés (%)

17,3

10,8

7,5

0,0

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

62

62

43

43

0

0

Átlagár (EUR/tonna)

597

478

860

896

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

80

80

144

144

150

150

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

113 906

120 947

77 991

132 678

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

106

106

68

68

116

116

Piaci részesedés (%)

1,3

1,4

0,9

1,6

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

114

114

69

69

123

123

Átlagár (EUR/tonna)

658

691

687

599

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

105

105

99

99

87

87

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

2 137 068

1 480 235

1 398 494

839 588

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

69

69

65

65

39

39

Piaci részesedés (%)

23,8

17,6

15,6

9,9

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

74

74

66

66

41

41

Átlagár (EUR/tonna)

636

695

655

603

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

109

109

103

103

95

95

Forrás: Surveillance 2 adatbázis (kiigazított)

Forrás:

| (283) | A figyelembe vett időszak alatt az összes egyéb országból érkező behozatal piaci részesedése ingadozott, és összességében a 2017. évi 23,8 %-ról a vizsgálati időszakra 9,9 %-ra mérséklődött. Ez a tendencia részben a kínai korrózióálló acéllal szemben bevezetett piacvédelmi intézkedéseknek tudható be. |
| --- | --- |

(283)

A figyelembe vett időszak alatt az összes egyéb országból érkező behozatal piaci részesedése ingadozott, és összességében a 2017. évi 23,8 %-ról a vizsgálati időszakra 9,9 %-ra mérséklődött. Ez a tendencia részben a kínai korrózióálló acéllal szemben bevezetett piacvédelmi intézkedéseknek tudható be.

| (284) | A vizsgálati időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal 839 588 tonna volt (melynek 72 %-a Dél-Koreából, Tajvanról és Indiából érkezett). E behozatal túlnyomó része az érintett országok importárainál magasabb áron érkezett az Unióba. |
| --- | --- |

(284)

A vizsgálati időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal 839 588 tonna volt (melynek 72 %-a Dél-Koreából, Tajvanról és Indiából érkezett). E behozatal túlnyomó része az érintett országok importárainál magasabb áron érkezett az Unióba.

| (285) | A (247)–(248) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a figyelembe vett időszak egy része során az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai dömpingelt behozatal hatása alatt állt. Egyes felek állítása szerint nem volt arra vonatkozó bizonyíték, hogy 2020-ban nem érkezett továbbra is az uniós piacra Kínából érkező kijátszó behozatal, amelynek vonatkozásában a TARIC-adatok közzétételét kérték (46). A Kínával szembeni kijátszásellenes vizsgálat időzítését és a vizsgálat megindításától érvényes nyilvántartásba vételt figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem a kínai behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által a jelen eljárás vizsgálati időszaka alatt elszenvedett jelentős kárt. Legfőképpen pedig: a vizsgálati időszak alatt – amelyre vonatkozóan a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte – a korrózióálló acél Kínából érkező behozatala gyakorlatilag továbbra is a nullával volt egyenlő. |
| --- | --- |

(285)

A (247)–(248) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a figyelembe vett időszak egy része során az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai dömpingelt behozatal hatása alatt állt. Egyes felek állítása szerint nem volt arra vonatkozó bizonyíték, hogy 2020-ban nem érkezett továbbra is az uniós piacra Kínából érkező kijátszó behozatal, amelynek vonatkozásában a TARIC-adatok közzétételét kérték (46). A Kínával szembeni kijátszásellenes vizsgálat időzítését és a vizsgálat megindításától érvényes nyilvántartásba vételt figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem a kínai behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által a jelen eljárás vizsgálati időszaka alatt elszenvedett jelentős kárt. Legfőképpen pedig: a vizsgálati időszak alatt – amelyre vonatkozóan a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte – a korrózióálló acél Kínából érkező behozatala gyakorlatilag továbbra is a nullával volt egyenlő.

46

| (286) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2018-ban és 2019-ben azért csökkent, mert a 2017-ben elért jövedelmezőség főként a korrózióálló acél Kínából történő behozatalára kivetett dömpingellenes vámoknak tudható be, és hogy a jövedelmezőségnek a 2017. évi szinthez képest 2018-ban és 2019-ben bekövetkezett visszaesését az okozta, hogy az intézkedések kijátszása mellett érkezett Kínából importált korrózióálló acél (ahogy azt a török kormány is állítja). |
| --- | --- |

(286)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2018-ban és 2019-ben azért csökkent, mert a 2017-ben elért jövedelmezőség főként a korrózióálló acél Kínából történő behozatalára kivetett dömpingellenes vámoknak tudható be, és hogy a jövedelmezőségnek a 2017. évi szinthez képest 2018-ban és 2019-ben bekövetkezett visszaesését az okozta, hogy az intézkedések kijátszása mellett érkezett Kínából importált korrózióálló acél (ahogy azt a török kormány is állítja).

| (287) | Először: az uniós gazdasági ágazat 2017. évi jövedelmezőségét illetően a Bizottság megjegyezte, hogy 2017-ben a jövedelmezőség meghaladta a 6 %-os minimális nyereségcélt, ami arra utal, hogy i. miután véget ért az az időszak, amikor a Kína által folytatott tisztességtelen verseny jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét 2017-ben nem érintette lényegesen a kínai dömping az uniós piacon, ami valószínűleg annak a következménye, hogy 2016 decemberében megindult a kínai korrózióálló acélt érintő dömpingellenes vizsgálat; és ii. az érintett országokból érkező behozatal volumene még nem volt olyan mértékű, hogy lényegesen befolyásolta volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi szintjét. A kereskedelem tisztességtelen torzulásainak hiánya azonban semmiképpen nem jelenti azt, hogy – amint azt az érintett felek láthatólag sugallják – a jövedelmezőség nagymértékben megnőtt volna, annál is inkább, mivel a szerénynek mondható 6,2 %-os szinten állt. Azoknak a kínai behozataloknak a hatásával kapcsolatban, amelyekre 2018-ban és 2019-ben az intézkedések kijátszása mellett került sor, a Bizottság megjegyzi, hogy (a CIB és több exportáló gyártó állításával ellentétben) nem „egyszerűen figyelmen kívül hagyta” azt, hanem elismerte, hogy továbbra is hatással van az uniós gazdasági ágazatra. Azonban az érintett országokból érkező behozatalban megfigyelhető tendenciával ellentétben a kijátszásellenes vizsgálat eredményeként e behozatal volumene 2018-ban és 2019-ben jelentősen csökkent (ekkor már az érintett országokból származó behozatal szintje alatt volt). A vizsgálati időszakra gyakorlatilag megszűnt a Kínából származó korrózióálló acél behozatala. |
| --- | --- |

(287)

Először: az uniós gazdasági ágazat 2017. évi jövedelmezőségét illetően a Bizottság megjegyezte, hogy 2017-ben a jövedelmezőség meghaladta a 6 %-os minimális nyereségcélt, ami arra utal, hogy i. miután véget ért az az időszak, amikor a Kína által folytatott tisztességtelen verseny jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét 2017-ben nem érintette lényegesen a kínai dömping az uniós piacon, ami valószínűleg annak a következménye, hogy 2016 decemberében megindult a kínai korrózióálló acélt érintő dömpingellenes vizsgálat; és ii. az érintett országokból érkező behozatal volumene még nem volt olyan mértékű, hogy lényegesen befolyásolta volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi szintjét. A kereskedelem tisztességtelen torzulásainak hiánya azonban semmiképpen nem jelenti azt, hogy – amint azt az érintett felek láthatólag sugallják – a jövedelmezőség nagymértékben megnőtt volna, annál is inkább, mivel a szerénynek mondható 6,2 %-os szinten állt. Azoknak a kínai behozataloknak a hatásával kapcsolatban, amelyekre 2018-ban és 2019-ben az intézkedések kijátszása mellett került sor, a Bizottság megjegyzi, hogy (a CIB és több exportáló gyártó állításával ellentétben) nem „egyszerűen figyelmen kívül hagyta” azt, hanem elismerte, hogy továbbra is hatással van az uniós gazdasági ágazatra. Azonban az érintett országokból érkező behozatalban megfigyelhető tendenciával ellentétben a kijátszásellenes vizsgálat eredményeként e behozatal volumene 2018-ban és 2019-ben jelentősen csökkent (ekkor már az érintett országokból származó behozatal szintje alatt volt). A vizsgálati időszakra gyakorlatilag megszűnt a Kínából származó korrózióálló acél behozatala.

| (288) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal hatása nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(288)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal hatása nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (289) | Az uniós gazdasági ágazat kivitelének volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 708 037 | 657 417 | 812 594 | 748 774 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 93 | 115 | 106 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 608 | 672 | 600 | 589 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 110 | 99 | 97 |
| Forrás: Eurofer (volumen), a mintában szereplő uniós gyártók (egységár) |

(289)

Az uniós gazdasági ágazat kivitelének volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

708 037

657 417

812 594

748 774

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

93

93

115

115

106

106

Átlagár (EUR/tonna)

608

672

600

589

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

110

110

99

99

97

97

Forrás: Eurofer (volumen), a mintában szereplő uniós gyártók (egységár)

| (290) | Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 6 %-kal növelte exportvolumenét. Az exportértékesítésben (a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva a vizsgálati időszakban) elért (40 000 tonnás) bővülés korlátozottnak mondható ahhoz a több mint 93 000 tonnás visszaeséshez képest, amelyre ugyanebben az időszakban került sor az uniós piaci értékesítésben. A 2018. évi magasabb árak kivételével az uniós gyártók viszonylag stabil exportárakat élvezhettek ugyanebben az időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által exportált termékek általában olcsóbb korrózióálló acéltermékek, így jóval alacsonyabb az átlagáruk, mint az Unióban értékesített termékeké. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése igen kis mértékben volt képes ellensúlyozni az uniós piacon volumen és árak tekintetében zajló kedvezőtlen fejleményeket az állandó költségek és az egyéb költségek csökkentésével. |
| --- | --- |

(290)

Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 6 %-kal növelte exportvolumenét. Az exportértékesítésben (a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva a vizsgálati időszakban) elért (40 000 tonnás) bővülés korlátozottnak mondható ahhoz a több mint 93 000 tonnás visszaeséshez képest, amelyre ugyanebben az időszakban került sor az uniós piaci értékesítésben. A 2018. évi magasabb árak kivételével az uniós gyártók viszonylag stabil exportárakat élvezhettek ugyanebben az időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által exportált termékek általában olcsóbb korrózióálló acéltermékek, így jóval alacsonyabb az átlagáruk, mint az Unióban értékesített termékeké. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése igen kis mértékben volt képes ellensúlyozni az uniós piacon volumen és árak tekintetében zajló kedvezőtlen fejleményeket az állandó költségek és az egyéb költségek csökkentésével.

| (291) | Néhány exportáló gyártó az uniós gyártók a korrózióálló acél uniós piacán való piaci részesedésének csökkenését az uniós gazdasági ágazat exportpiacokra való fokozott összpontosításának tulajdonította, azok ugyanis egyes felek számára nem voltak nyereségesek. A Bizottság elutasította ezt az állítást. Az uniós gyártók által exportált volumen korlátozottnak mondható a teljes uniós értékesítési volumenhez képest, hiszen a teljes értékesítési volumenük 12 %-át tette ki. A (290) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az exportértékesítésben elért bővülés abszolút értelemben véve korlátozott volt, míg az árak viszonylag stabilak maradtak, és összhangban álltak a termékösszetétellel. |
| --- | --- |

(291)

Néhány exportáló gyártó az uniós gyártók a korrózióálló acél uniós piacán való piaci részesedésének csökkenését az uniós gazdasági ágazat exportpiacokra való fokozott összpontosításának tulajdonította, azok ugyanis egyes felek számára nem voltak nyereségesek. A Bizottság elutasította ezt az állítást. Az uniós gyártók által exportált volumen korlátozottnak mondható a teljes uniós értékesítési volumenhez képest, hiszen a teljes értékesítési volumenük 12 %-át tette ki. A (290) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az exportértékesítésben elért bővülés abszolút értelemben véve korlátozott volt, míg az árak viszonylag stabilak maradtak, és összhangban álltak a termékösszetétellel.

| (292) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének az uniós gyártók által elszenvedett kárra gyakorolt hatása – ha volt ilyen – marginális volt. |
| --- | --- |

(292)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének az uniós gyártók által elszenvedett kárra gyakorolt hatása – ha volt ilyen – marginális volt.

5.2.3.   A kereslet általános alakulása

A kereslet általános alakulása

| (293) | A 4.3. szakaszban kifejtettek szerint a szabadpiaci felhasználás a figyelembe vett időszak alatt csökkent. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szabadpiaci felhasználás alakulása hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(293)

A 4.3. szakaszban kifejtettek szerint a szabadpiaci felhasználás a figyelembe vett időszak alatt csökkent. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szabadpiaci felhasználás alakulása hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (294) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésének visszaesését elsősorban a felhasználás csökkenése váltotta ki. A Bizottság azonban elismételte, hogy megállapítása szerint a felhasználás e visszaesése nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal, valamint az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak során fennálló hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, tekintettel az érintett országokból érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének növekedésére, és ezeknek az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatására. Továbbá: míg a felhasználás 467 000 tonnával visszaesett a figyelembe vett időszakban, az érintett országokból származó behozatal csaknem kétszeresére nőtt. |
| --- | --- |

(294)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésének visszaesését elsősorban a felhasználás csökkenése váltotta ki. A Bizottság azonban elismételte, hogy megállapítása szerint a felhasználás e visszaesése nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal, valamint az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak során fennálló hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, tekintettel az érintett országokból érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének növekedésére, és ezeknek az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatására. Továbbá: míg a felhasználás 467 000 tonnával visszaesett a figyelembe vett időszakban, az érintett országokból származó behozatal csaknem kétszeresére nőtt.

5.2.4.   A kereslet alakulása a gépjárműiparban

A kereslet alakulása a gépjárműiparban

| (295) | Egyes felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a gépjárműipar problémái és alacsonyabb kereslete miatt volt gyenge. A jelen vizsgálat nem támasztotta alá ezt az állítást. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gyártók számos különböző, a gépjárműipartól eltérő ipari ágazatot láttak el korrózióálló acéllal. Tekintettel arra, hogy a jellemzően a gépjárműiparban használt tűzihorganyzott termékek a vizsgálat hatályán kívül esnek, amennyiben az uniós gazdasági ágazat egy részére hátrányos hatást gyakorolt a gépjárműipar visszaesése, ez a nem hasonló termékekből származott, és ezért a jelenlegi elemzésben nem kerültek figyelembevételre. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(295)

Egyes felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a gépjárműipar problémái és alacsonyabb kereslete miatt volt gyenge. A jelen vizsgálat nem támasztotta alá ezt az állítást. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gyártók számos különböző, a gépjárműipartól eltérő ipari ágazatot láttak el korrózióálló acéllal. Tekintettel arra, hogy a jellemzően a gépjárműiparban használt tűzihorganyzott termékek a vizsgálat hatályán kívül esnek, amennyiben az uniós gazdasági ágazat egy részére hátrányos hatást gyakorolt a gépjárműipar visszaesése, ez a nem hasonló termékekből származott, és ezért a jelenlegi elemzésben nem kerültek figyelembevételre. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (296) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az ágazatban jelentkező alacsonyabb kereslet az ugyanazon gyártósorokon előállított termékek iránt növelte volna az állandó költségeket, és így negatívan befolyásolta volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(296)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az ágazatban jelentkező alacsonyabb kereslet az ugyanazon gyártósorokon előállított termékek iránt növelte volna az állandó költségeket, és így negatívan befolyásolta volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét.

| (297) | A Bizottság elismerte, hogy egyes uniós gyártók a korrózióálló acél esetében használt gyártósorokon a gépjárműiparban használt termékeket is előállítanak. A Bizottság azonban egyértelművé tette, hogy a jelenlegi vizsgálat során elvégzett elemzés (amely a költségelemzést is magában foglalja) csak a vizsgálat hatálya alá tartozó termékcsoportra vonatkozik. A mikrogazdasági mutatók gyűjtésére csak a mintában szereplő gyártók szintjén került sor. E felek ellenőrzött termelési költségei (és különösen állandó költségeik) nem képezték az újraelosztás tárgyát. A termelési kapacitás ilyen jellegű újraelosztása valójában csak kis számú, a mintában nem szereplő gyártót érintett. Ezért a korrózióálló acéltól eltérő termékcsoportok esetében megfigyelhető fejlemények a mikrogazdasági mutatók egyikére sem voltak hatással (amint azt a tájékoztató és jelen rendelet is említi), a makrogazdasági mutatók közül pedig csak kettőt – nevezetesen a termelési kapacitást (4. táblázat) és a foglalkoztatást (6. táblázat) – érintettek. |
| --- | --- |

(297)

A Bizottság elismerte, hogy egyes uniós gyártók a korrózióálló acél esetében használt gyártósorokon a gépjárműiparban használt termékeket is előállítanak. A Bizottság azonban egyértelművé tette, hogy a jelenlegi vizsgálat során elvégzett elemzés (amely a költségelemzést is magában foglalja) csak a vizsgálat hatálya alá tartozó termékcsoportra vonatkozik. A mikrogazdasági mutatók gyűjtésére csak a mintában szereplő gyártók szintjén került sor. E felek ellenőrzött termelési költségei (és különösen állandó költségeik) nem képezték az újraelosztás tárgyát. A termelési kapacitás ilyen jellegű újraelosztása valójában csak kis számú, a mintában nem szereplő gyártót érintett. Ezért a korrózióálló acéltól eltérő termékcsoportok esetében megfigyelhető fejlemények a mikrogazdasági mutatók egyikére sem voltak hatással (amint azt a tájékoztató és jelen rendelet is említi), a makrogazdasági mutatók közül pedig csak kettőt – nevezetesen a termelési kapacitást (4. táblázat) és a foglalkoztatást (6. táblázat) – érintettek.

| (298) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(298)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

5.2.5.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (299) | Az uniós gyártók a szerves bevonatú acél előállítására használják a vizsgált terméket. |
| --- | --- |

(299)

Az uniós gyártók a szerves bevonatú acél előállítására használják a vizsgált terméket.

| (300) | Mint azt az 1. táblázat mutatja, a belső felhasználás 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A visszaesésre főként a figyelembe vett időszak második felében került sor az egyes acélt felhasználó ágazatok negatív növekedésének következtében. A belső felhasználás mindazonáltal relatív értelemben, azaz az uniós termelés százalékában kifejezve viszonylag stabil maradt. |
| --- | --- |

(300)

Mint azt az 1. táblázat mutatja, a belső felhasználás 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A visszaesésre főként a figyelembe vett időszak második felében került sor az egyes acélt felhasználó ágazatok negatív növekedésének következtében. A belső felhasználás mindazonáltal relatív értelemben, azaz az uniós termelés százalékában kifejezve viszonylag stabil maradt.

| (301) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a belső felhasználás alakulásának az uniós gazdasági ágazatot ért kárra gyakorolt hatása – ha volt egyáltalán – elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(301)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a belső felhasználás alakulásának az uniós gazdasági ágazatot ért kárra gyakorolt hatása – ha volt egyáltalán – elhanyagolható volt.

5.2.6.   Az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár

Az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár

| (302) | Egyes felek a gépjárműiparnak szánt tűzihorganyzott termékek előállításába való rosszul időzített beruházásokat azonosították be az uniós gyártók által elszenvedett kár forrásaként. A (295) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az állítás olyan termékkel kapcsolatos beruházásokra vonatkozik, amelyre a vizsgálat nem terjed ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(302)

Egyes felek a gépjárműiparnak szánt tűzihorganyzott termékek előállításába való rosszul időzített beruházásokat azonosították be az uniós gyártók által elszenvedett kár forrásaként. A (295) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az állítás olyan termékkel kapcsolatos beruházásokra vonatkozik, amelyre a vizsgálat nem terjed ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (303) | Egyes felek az uniós felhasználásnál jóval magasabb termelési kapacitást eredményező, rosszul időzített beruházásokat azonosították be az uniós gyártók által elszenvedett kár forrásaként. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A (263) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós gyártók nem kifejezetten a korrózióállóacél-termelési kapacitásuk növelése céljából végeztek beruházásokat. Ezenfelül a (235) preambulumbekezdésben szerepel, hogy a korrózióálló acéllal kapcsolatos termelési kapacitás növekedése elméleti volt, ezért ebben a konkrét esetben nem volt a jelentős kár jelének tekinthető. Ezt az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételték, azonban új bizonyítékkal vagy indokolással nem szolgáltak, ezért a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(303)

Egyes felek az uniós felhasználásnál jóval magasabb termelési kapacitást eredményező, rosszul időzített beruházásokat azonosították be az uniós gyártók által elszenvedett kár forrásaként. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A (263) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós gyártók nem kifejezetten a korrózióállóacél-termelési kapacitásuk növelése céljából végeztek beruházásokat. Ezenfelül a (235) preambulumbekezdésben szerepel, hogy a korrózióálló acéllal kapcsolatos termelési kapacitás növekedése elméleti volt, ezért ebben a konkrét esetben nem volt a jelentős kár jelének tekinthető. Ezt az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételték, azonban új bizonyítékkal vagy indokolással nem szolgáltak, ezért a Bizottság elutasította az állítást.

| (304) | Egyes felek arra hívták fel a figyelmet, hogy az uniós gazdasági ágazat saját magának okozott kárt, mivel a vizsgált terméket az uniós gyártókkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok importálják. Az állítás megalapozatlan volt, ezért a Bizottság elutasította azt. Megjegyzendő, hogy sok uniós gyártó nem rendelkezik kapcsolatban álló, behozatali feladatokat ellátó acélipari szolgáltató központtal. A mintában szereplő uniós gyártók túlnyomó többsége nem rendelkezik ilyen, kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központtal. Az uniós gyártókkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok általi behozatal – ha volt ilyen – a Bizottság megállapítása szerint nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal, valamint az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során fennálló hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, tekintettel az érintett országokból érkező behozatal volumenének növekedésére, és ezeknek az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatására, valamint az ebben a szakaszban elemzett egyéb tényezők hatására. |
| --- | --- |

(304)

Egyes felek arra hívták fel a figyelmet, hogy az uniós gazdasági ágazat saját magának okozott kárt, mivel a vizsgált terméket az uniós gyártókkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok importálják. Az állítás megalapozatlan volt, ezért a Bizottság elutasította azt. Megjegyzendő, hogy sok uniós gyártó nem rendelkezik kapcsolatban álló, behozatali feladatokat ellátó acélipari szolgáltató központtal. A mintában szereplő uniós gyártók túlnyomó többsége nem rendelkezik ilyen, kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központtal. Az uniós gyártókkal kapcsolatban álló acélipari szolgáltató központok általi behozatal – ha volt ilyen – a Bizottság megállapítása szerint nem gyengítette az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal, valamint az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során fennálló hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, tekintettel az érintett országokból érkező behozatal volumenének növekedésére, és ezeknek az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatására, valamint az ebben a szakaszban elemzett egyéb tényezők hatására.

5.2.7.   Covid19-világjárvány

Covid19-világjárvány

| (305) | Egyes felek az Unióban a Covid19-világjárvány következtében elrendelt lezárásoknak tulajdonították a kárt, ezek ugyanis az alacsonyabb termelési volumen fényében növelték az uniós acélgyártók állandó költségeit. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételt állítást a Bizottság elutasította. A Covid19-világjárvány következtében elrendelt lezárások időtartama és kiterjedése eltérőek volt abban a 14 tagállamban, ahol az uniós gyártók megtalálhatók. Voltak olyan uniós acélgyártók, amelyeket valójában alig érintették a lezárások, mivel a világjárvány során létfontosságú vállalkozásokat szolgáltak ki, és amelyek teljes kibocsátása 2020-ban nem változott jelentősen 2019-hez képest (47). |
| --- | --- |

(305)

Egyes felek az Unióban a Covid19-világjárvány következtében elrendelt lezárásoknak tulajdonították a kárt, ezek ugyanis az alacsonyabb termelési volumen fényében növelték az uniós acélgyártók állandó költségeit. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételt állítást a Bizottság elutasította. A Covid19-világjárvány következtében elrendelt lezárások időtartama és kiterjedése eltérőek volt abban a 14 tagállamban, ahol az uniós gyártók megtalálhatók. Voltak olyan uniós acélgyártók, amelyeket valójában alig érintették a lezárások, mivel a világjárvány során létfontosságú vállalkozásokat szolgáltak ki, és amelyek teljes kibocsátása 2020-ban nem változott jelentősen 2019-hez képest (47).

47

| (306) | Ezek a felek úgy vélték, hogy az uniós gazdasági ágazat azért veszített piaci részesedéséből, mert a Covid19-világjárvány miatti üzemleállásokból vagy üresjáratokból eredő alacsonyabb kapacitáskihasználási arányok és a csökkentett termelés következtében alacsonyabb volument tudott értékesíteni. A Bizottság ezzel nem értett egyet. A csökkenő felhasználás összefüggésében (lásd az 1. táblázatot) a dömpingelt behozatal nagyobb piaci részesedésre tett szert, mint az uniós gazdasági ágazat, amely összességében továbbra is ki tudta szolgálni a piacot. |
| --- | --- |

(306)

Ezek a felek úgy vélték, hogy az uniós gazdasági ágazat azért veszített piaci részesedéséből, mert a Covid19-világjárvány miatti üzemleállásokból vagy üresjáratokból eredő alacsonyabb kapacitáskihasználási arányok és a csökkentett termelés következtében alacsonyabb volument tudott értékesíteni. A Bizottság ezzel nem értett egyet. A csökkenő felhasználás összefüggésében (lásd az 1. táblázatot) a dömpingelt behozatal nagyobb piaci részesedésre tett szert, mint az uniós gazdasági ágazat, amely összességében továbbra is ki tudta szolgálni a piacot.

| (307) | Számos fél azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal kitöltötte az uniós piacon a Covid19-világjárvány következtében elrendelt, hiányokat eredményező uniós üzembezárások nyomán keletkezett űrt. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság megjegyezte, hogy az érintett országokból érkező behozatal növekedésének nagy részére – volumen és piaci részesedés szempontjából is – 2018-ban és 2019-ben, azaz a Covid19-világjárvány előtt került sor. Emellett a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban előírt termelésleállások hatása összességében korlátozott volt – amint azt a (305) preambulumbekezdés kifejti – és az egyes uniós gyártók esetében eltérő volt. A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos lezárások azonban semmi esetre sem indokolhatják az érintett országok dömpingtevékenységét. Ezeket az észrevételeket az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételték, azonban új bizonyítékkal vagy indokolással nem szolgáltak, ezért a Bizottság elutasította azokat. |
| --- | --- |

(307)

Számos fél azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal kitöltötte az uniós piacon a Covid19-világjárvány következtében elrendelt, hiányokat eredményező uniós üzembezárások nyomán keletkezett űrt. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság megjegyezte, hogy az érintett országokból érkező behozatal növekedésének nagy részére – volumen és piaci részesedés szempontjából is – 2018-ban és 2019-ben, azaz a Covid19-világjárvány előtt került sor. Emellett a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban előírt termelésleállások hatása összességében korlátozott volt – amint azt a (305) preambulumbekezdés kifejti – és az egyes uniós gyártók esetében eltérő volt. A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos lezárások azonban semmi esetre sem indokolhatják az érintett országok dömpingtevékenységét. Ezeket az észrevételeket az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételték, azonban új bizonyítékkal vagy indokolással nem szolgáltak, ezért a Bizottság elutasította azokat.

| (308) | A CIB és több exportáló gyártó előadta továbbá azt is, hogy a panaszban szereplő árak és költségek általuk készített negyedéves elemzése (lásd a (260) preambulumbekezdést) azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyosan veszteséges volt, különösen 2020 első negyedévében. Véleményük szerint ez alátámasztja azt az állítást, miszerint az Unióban a termelés kötelező leállítása (nem pedig a dömpingelt behozatal) okozta a vizsgálati időszakban megfigyelt alacsony szintű jövedelmezőséget. |
| --- | --- |

(308)

A CIB és több exportáló gyártó előadta továbbá azt is, hogy a panaszban szereplő árak és költségek általuk készített negyedéves elemzése (lásd a (260) preambulumbekezdést) azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyosan veszteséges volt, különösen 2020 első negyedévében. Véleményük szerint ez alátámasztja azt az állítást, miszerint az Unióban a termelés kötelező leállítása (nem pedig a dömpingelt behozatal) okozta a vizsgálati időszakban megfigyelt alacsony szintű jövedelmezőséget.

| (309) | A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszban szereplő konkrét adatok e felek által elvégzett elemzésének megállapításai arra mutatnak, hogy a jövedelmezőség már 2019 harmadik és negyedik negyedéve között, azaz a Covid19-világjárványt megelőzően is drámaian romlott (1,22 %-ról – 1,96 %-ra esve vissza), valamint hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségében 2020 második negyedévében igen erőteljes javulás volt megfigyelhető (– 0,45 %), amely a 2020 harmadik negyedévében állítólagosan elért szinthez hasonlítható – holott a felek kiemelték, hogy a termelés leállítása 2020 márciusától kezdődött (48). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jövedelmezőségnek a 2019 utolsó negyedévében (azaz termelésnek a Covid19-világjárvány miatti kötelező leállítását megelőzően) megfigyelhető erőteljes csökkenése, valamint a 2020 második negyedévében tapasztalt erőteljes javulása is ellentmond annak az állításnak, miszerint ez az elemzés megerősíti a kötelező leállítások hatására vonatkozó kijelentést. A Bizottság ezért úgy találta, hogy ez az állítás nem meggyőzően megalapozott. |
| --- | --- |

(309)

A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszban szereplő konkrét adatok e felek által elvégzett elemzésének megállapításai arra mutatnak, hogy a jövedelmezőség már 2019 harmadik és negyedik negyedéve között, azaz a Covid19-világjárványt megelőzően is drámaian romlott (1,22 %-ról – 1,96 %-ra esve vissza), valamint hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségében 2020 második negyedévében igen erőteljes javulás volt megfigyelhető (– 0,45 %), amely a 2020 harmadik negyedévében állítólagosan elért szinthez hasonlítható – holott a felek kiemelték, hogy a termelés leállítása 2020 márciusától kezdődött (48). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jövedelmezőségnek a 2019 utolsó negyedévében (azaz termelésnek a Covid19-világjárvány miatti kötelező leállítását megelőzően) megfigyelhető erőteljes csökkenése, valamint a 2020 második negyedévében tapasztalt erőteljes javulása is ellentmond annak az állításnak, miszerint ez az elemzés megerősíti a kötelező leállítások hatására vonatkozó kijelentést. A Bizottság ezért úgy találta, hogy ez az állítás nem meggyőzően megalapozott.

48

| (310) | Oroszország kormánya azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének a vizsgálati időszak során megfigyelhető romlása egy tanulmányban összefoglalt, a Covid19-cel kapcsolatos bizonyos ténymegállapításokkal magyarázható (49). Ezek a ténymegállapítások az euróövezet Kínához viszonyított lassú felépülésével, a rövid távú ellátási hiányok gyártó iparágakra gyakorolt hatásával, valamint az ágazatok között a Covid19-világjárvány utáni fellendülés terén megfigyelhető különbségekkel kapcsolatosak. A Bizottság a (306) preambulumbekezdésben kifejtett okokból, valamint a – korrózióálló acélhoz nem kapcsolódó ágazatokra összpontosító – tanulmány jellege miatt elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(310)

Oroszország kormánya azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének a vizsgálati időszak során megfigyelhető romlása egy tanulmányban összefoglalt, a Covid19-cel kapcsolatos bizonyos ténymegállapításokkal magyarázható (49). Ezek a ténymegállapítások az euróövezet Kínához viszonyított lassú felépülésével, a rövid távú ellátási hiányok gyártó iparágakra gyakorolt hatásával, valamint az ágazatok között a Covid19-világjárvány utáni fellendülés terén megfigyelhető különbségekkel kapcsolatosak. A Bizottság a (306) preambulumbekezdésben kifejtett okokból, valamint a – korrózióálló acélhoz nem kapcsolódó ágazatokra összpontosító – tanulmány jellege miatt elutasította ezt az állítást.

49

5.2.8.   A melegen hengerelt tekercsek árai

A melegen hengerelt tekercsek árai

| (311) | Bizonyos felek azt állították, hogy az uniós gyártók a melegen hengerelt tekercsek áringadozásaiból eredő „költség-ár szorító hatással” küzdöttek, ezek a tekercsek ugyanis a piaci információk alapján 2020 második felében drágultak. A legtöbb uniós gyártó vertikálisan integrált, és a melegen hengerelt tekercsek szabadpiaci árai nem gyakoroltak hatást a korrózióálló acél náluk felmerülő előállítási költségeire. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(311)

Bizonyos felek azt állították, hogy az uniós gyártók a melegen hengerelt tekercsek áringadozásaiból eredő „költség-ár szorító hatással” küzdöttek, ezek a tekercsek ugyanis a piaci információk alapján 2020 második felében drágultak. A legtöbb uniós gyártó vertikálisan integrált, és a melegen hengerelt tekercsek szabadpiaci árai nem gyakoroltak hatást a korrózióálló acél náluk felmerülő előállítási költségeire. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

5.2.9.   Az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzete

Az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzete

| (312) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a Koreai Köztársaság és Tajvan piaci részesedésének növekedése azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt kellően versenyképes. |
| --- | --- |

(312)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a Koreai Köztársaság és Tajvan piaci részesedésének növekedése azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt kellően versenyképes.

| (313) | A Bizottság megjegyezte, hogy a megnövekedett behozatal nem informatív a belföldi gazdasági ágazat versenyhelyzetére nézve. Hozzátette azt is, hogy az e két országból származó behozatal abszolút volumene és – még inkább – a figyelembe vett időszakban tapasztalható növekedése az érintett országokéhoz képest korlátozott volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(313)

A Bizottság megjegyezte, hogy a megnövekedett behozatal nem informatív a belföldi gazdasági ágazat versenyhelyzetére nézve. Hozzátette azt is, hogy az e két országból származó behozatal abszolút volumene és – még inkább – a figyelembe vett időszakban tapasztalható növekedése az érintett országokéhoz képest korlátozott volt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (314) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal között. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával. A Törökországból és Oroszországból érkező alacsony árú behozatal ugrásszerűen megnőtt, és megakadályozta, hogy a kínai behozatalra vonatkozó kijátszásellenes vizsgálatot követően az uniós gazdasági ágazat emelje értékesítési árait és volumenét. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal árai folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési árainak, és jelentős árnyomást eredményeztek, ezáltal megakadályozták, hogy az uniós gazdasági ágazat az észszerű haszonkulcshoz szükséges, fenntartható szinten állapítsa meg az árait. |
| --- | --- |

(314)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal között. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával. A Törökországból és Oroszországból érkező alacsony árú behozatal ugrásszerűen megnőtt, és megakadályozta, hogy a kínai behozatalra vonatkozó kijátszásellenes vizsgálatot követően az uniós gazdasági ágazat emelje értékesítési árait és volumenét. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal árai folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési árainak, és jelentős árnyomást eredményeztek, ezáltal megakadályozták, hogy az uniós gazdasági ágazat az észszerű haszonkulcshoz szükséges, fenntartható szinten állapítsa meg az árait.

| (315) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Megállapította, hogy az olyan tényezők, mint például a belső felhasználás és bizonyos beruházások változása, nem járultak hozzá az elszenvedett kárhoz. Összességében véve korlátozott volt az olyan tényezők hatása, mint például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók kivitele, a kereslet alakulása, a Covid19-világjárvány és a melegen hengerelt tekercsek árai. |
| --- | --- |

(315)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Megállapította, hogy az olyan tényezők, mint például a belső felhasználás és bizonyos beruházások változása, nem járultak hozzá az elszenvedett kárhoz. Összességében véve korlátozott volt az olyan tényezők hatása, mint például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók kivitele, a kereslet alakulása, a Covid19-világjárvány és a melegen hengerelt tekercsek árai.

| (316) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(316)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (317) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(317)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

6.1.   Kárkülönbözet

Kárkülönbözet

| (318) | A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját. |
| --- | --- |

(318)

A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját.

| (319) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(319)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (320) | A panaszos azt állította, hogy a nyereségcélnak legalább a korrózióálló acéllal kapcsolatos (Kínára vonatkozó) korábbi ügyben alkalmazott szinttel megegyező mértékűnek (7,4 %) kell lennie. Egy uniós gyártó 15 %-ot javasolt. Egyes felek azt állították, hogy a panaszos által javasolt nyereségszint túl magas. |
| --- | --- |

(320)

A panaszos azt állította, hogy a nyereségcélnak legalább a korrózióálló acéllal kapcsolatos (Kínára vonatkozó) korábbi ügyben alkalmazott szinttel megegyező mértékűnek (7,4 %) kell lennie. Egy uniós gyártó 15 %-ot javasolt. Egyes felek azt állították, hogy a panaszos által javasolt nyereségszint túl magas.

| (321) | A Bizottság megállapította, hogy 2017-ben az uniós gazdasági ágazat átlagosan 6,2 %-os nyereséget tudott elérni. Bár a Kínából érkező korrózióálló acél behozatalára vonatkozóan még nem kerültek bevezetésre dömpingellenes intézkedések, a kínai dömpingelt behozatal volumene a 2016. decemberi dömpingellenes vizsgálat megindításának hatására már 2017-ben csökkent. Ezenfelül az adott évben az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal szintje még viszonylag alacsony volt (lásd a 2. táblázatot). |
| --- | --- |

(321)

A Bizottság megállapította, hogy 2017-ben az uniós gazdasági ágazat átlagosan 6,2 %-os nyereséget tudott elérni. Bár a Kínából érkező korrózióálló acél behozatalára vonatkozóan még nem kerültek bevezetésre dömpingellenes intézkedések, a kínai dömpingelt behozatal volumene a 2016. decemberi dömpingellenes vizsgálat megindításának hatására már 2017-ben csökkent. Ezenfelül az adott évben az Oroszországból és Törökországból érkező behozatal szintje még viszonylag alacsony volt (lásd a 2. táblázatot).

| (322) | A Bizottság értékelte a figyelembe vett időszakot megelőző éveket is, azokat azonban az uniós gazdasági ágazatot befolyásoló, Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nem találta megfelelőnek. A Bizottság figyelembe vette a korrózióálló acéllal kapcsolatos (Kínára vonatkozó) korábbi ügyben használt nyereségcélt, az azonban 2008-ra vonatkozott. |
| --- | --- |

(322)

A Bizottság értékelte a figyelembe vett időszakot megelőző éveket is, azokat azonban az uniós gazdasági ágazatot befolyásoló, Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nem találta megfelelőnek. A Bizottság figyelembe vette a korrózióálló acéllal kapcsolatos (Kínára vonatkozó) korábbi ügyben használt nyereségcélt, az azonban 2008-ra vonatkozott.

| (323) | A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a 2017-ben elért 6,2 %-os súlyozott átlagos nyereség használata jelenti a nyereségcél jelen ügyben való kiszámításának legmegfelelőbb alapját. |
| --- | --- |

(323)

A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a 2017-ben elért 6,2 %-os súlyozott átlagos nyereség használata jelenti a nyereségcél jelen ügyben való kiszámításának legmegfelelőbb alapját.

| (324) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban két uniós gyártó bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházásaik, a kutatási-fejlesztési tevekénységük és az innovációjuk szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. A Bizottság a vállalatok okirati bizonyítékai alapján, amelyek összeegyeztethetőek voltak a vállalatok jelentéstételi eszközeivel és számviteli rendszerével, elfogadta az állítást. Ennek a nyereségcélban való tükrözése érdekében a Bizottság kiszámította a beruházások, a kutatás-fejlesztés és az innováció szokásos versenyfeltételek melletti, az uniós gazdasági ágazat által megadott és a Bizottság által ellenőrzött költségei, valamint a figyelembe vett időszakban ténylegesen felmerülő költségek közötti különbséget. Az árbevétel százalékában kifejezett ezen különbségek 0,02 és 0,35 %-osak voltak. A Bizottság hozzáadta ezeket a százalékos értékeket a 6,2 %-os alapnyereséghez, aminek eredményeképpen a végleges nyereségcél 6,20 % és 6,55 % között alakult. |
| --- | --- |

(324)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban két uniós gyártó bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházásaik, a kutatási-fejlesztési tevekénységük és az innovációjuk szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. A Bizottság a vállalatok okirati bizonyítékai alapján, amelyek összeegyeztethetőek voltak a vállalatok jelentéstételi eszközeivel és számviteli rendszerével, elfogadta az állítást. Ennek a nyereségcélban való tükrözése érdekében a Bizottság kiszámította a beruházások, a kutatás-fejlesztés és az innováció szokásos versenyfeltételek melletti, az uniós gazdasági ágazat által megadott és a Bizottság által ellenőrzött költségei, valamint a figyelembe vett időszakban ténylegesen felmerülő költségek közötti különbséget. Az árbevétel százalékában kifejezett ezen különbségek 0,02 és 0,35 %-osak voltak. A Bizottság hozzáadta ezeket a százalékos értékeket a 6,2 %-os alapnyereséghez, aminek eredményeképpen a végleges nyereségcél 6,20 % és 6,55 % között alakult.

| (325) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet a. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A rendelkezésre álló bizonyítékok (a vállalatok számviteli rendszere, jelentéstételi eszközei és előrejelzései) alapján a Bizottság tonnánként 3,05 EUR és 38,78 EUR közötti többletköltséget állapított meg. |
| --- | --- |

(325)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet a. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A rendelkezésre álló bizonyítékok (a vállalatok számviteli rendszere, jelentéstételi eszközei és előrejelzései) alapján a Bizottság tonnánként 3,05 EUR és 38,78 EUR közötti többletköltséget állapított meg.

| (326) | A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgáló uniós szakpolitika sarokköve. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2022–2026) beszerzendő kibocsátási egységek becslése alapján határozta meg. A többletköltségek figyelembe vették a 2022 és 2026 közötti időszakban a villamosenergia-áraknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket és a kibocsátási egységek előre jelzett árait is. |
| --- | --- |

(326)

A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgáló uniós szakpolitika sarokköve. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2022–2026) beszerzendő kibocsátási egységek becslése alapján határozta meg. A többletköltségek figyelembe vették a 2022 és 2026 közötti időszakban a villamosenergia-áraknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket és a kibocsátási egységek előre jelzett árait is.

| (327) | Mindezek alapján a Bizottság a nyereségcélt (lásd a (324) preambulumbekezdést) a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségére alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(327)

Mindezek alapján a Bizottság a nyereségcélt (lásd a (324) preambulumbekezdést) a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségére alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint.

| (328) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításához alapul vett előállítási költségek megnövekednek amiatt, hogy egyes gyártók – amint azt a (235) preambulumbekezdés ismerteti – gyártósoraikat újraosztják. Ezt az állítást nem támasztották alá. Mindenesetre a (295) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelen vizsgálat során – többek között az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árának kiszámításához – felhasznált költségadatok kizárólag a hasonló termék előállításához kapcsolódó költségeket érintik, a mikrogazdasági mutatók összegyűjtésére és felhasználására pedig kizárólag a mintába felvett gyártók szintjén került sor. A Bizottság megerősítette, hogy a (235) és (244) preambulumbekezdésben említett újraelosztás kis számú, a mintában nem szereplő gyártót érint, és ezért (amint azt megfelelően kifejtette) csak a szóban forgó makrogazdasági mutatókra van hatással. A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(328)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításához alapul vett előállítási költségek megnövekednek amiatt, hogy egyes gyártók – amint azt a (235) preambulumbekezdés ismerteti – gyártósoraikat újraosztják. Ezt az állítást nem támasztották alá. Mindenesetre a (295) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelen vizsgálat során – többek között az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árának kiszámításához – felhasznált költségadatok kizárólag a hasonló termék előállításához kapcsolódó költségeket érintik, a mikrogazdasági mutatók összegyűjtésére és felhasználására pedig kizárólag a mintába felvett gyártók szintjén került sor. A Bizottság megerősítette, hogy a (235) és (244) preambulumbekezdésben említett újraelosztás kis számú, a mintában nem szereplő gyártót érint, és ezért (amint azt megfelelően kifejtette) csak a szóban forgó makrogazdasági mutatókra van hatással. A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást.

| (329) | A Bizottság ezt követően az oroszországi exportáló gyártók és a mintában szereplő együttműködő törökországi exportáló gyártók az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importárának, valamint a mintába felvett együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos árának összehasonlítása alapján meghatározta a kárkülönbözetet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(329)

A Bizottság ezt követően az oroszországi exportáló gyártók és a mintában szereplő együttműködő törökországi exportáló gyártók az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importárának, valamint a mintába felvett együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos árának összehasonlítása alapján meghatározta a kárkülönbözetet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (330) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Severstal a (220) preambulumbekezdésben említett okok miatt kifogásolta az SGA-költségeket és a nyereséget érintő azon kiigazításokat, amelyeket a Bizottság a vele kapcsolatban álló kereskedők értékesítési árainak vonatkozásában hajtott végre a 2. cikk (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazásával. |
| --- | --- |

(330)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Severstal a (220) preambulumbekezdésben említett okok miatt kifogásolta az SGA-költségeket és a nyereséget érintő azon kiigazításokat, amelyeket a Bizottság a vele kapcsolatban álló kereskedők értékesítési árainak vonatkozásában hajtott végre a 2. cikk (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazásával.

| (331) | A (221) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bíróság megerősítette, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámításához felhasználandó exportár megállapítása során a 2. cikk (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása jogszerű (50). A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(331)

A (221) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bíróság megerősítette, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámításához felhasználandó exportár megállapítása során a 2. cikk (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása jogszerű (50). A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

50

| (332) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az előzőekben említett vállalatokhoz tartozó dömpingkülönbözet (lásd a (138) és a (182) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(332)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az előzőekben említett vállalatokhoz tartozó dömpingkülönbözet (lásd a (138) és a (182) preambulumbekezdést).

6.2.   Az intézkedések mértékére vonatkozó következtetés

Az intézkedések mértékére vonatkozó következtetés

| (333) | A fenti értékelést követően a végleges dömpingellenes vámokat az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az alábbiak szerint indokolt megállapítani:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Kárkülönbözet (%) | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % | 37,4  % | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 12,7  % | 10,3  % | 10,3  % |
| PAO Severstal | 39,8  % | 31,3  % | 31,3  % |
| Minden más vállalat | 39,8  % | 37,4  % | 37,4  % |
| Törökország | MMK Turkey | 10,5  % | 13,8  % | 10,5  % |
| Tatmetal | 2,4  % | 10,1  % | 2,4  % |
| Tezcan | 11,0  % | 13,7  % | 11,0  % |
| Más együttműködő vállalatok | 8,0  % | 12,5  % | 8,0  % |
| Minden más vállalat | 11,0  % | 13,8  % | 11,0  % |

(333)

A fenti értékelést követően a végleges dömpingellenes vámokat az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az alábbiak szerint indokolt megállapítani:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Kárkülönbözet (%)

Végleges dömpingellenes vám

Oroszország

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

37,4  %

36,6  %

Novolipetsk Steel

12,7  %

10,3  %

10,3  %

PAO Severstal

39,8  %

31,3  %

31,3  %

Minden más vállalat

39,8  %

37,4  %

37,4  %

Törökország

MMK Turkey

10,5  %

13,8  %

10,5  %

Tatmetal

2,4  %

10,1  %

2,4  %

Tezcan

11,0  %

13,7  %

11,0  %

Más együttműködő vállalatok

8,0  %

12,5  %

8,0  %

Minden más vállalat

11,0  %

13,8  %

11,0  %

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (334) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(334)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (335) | A 14 különböző tagállamban megtalálható összesen 20 gyártóból álló uniós gazdasági ágazat 9 237 főt foglalkoztat. Az uniós gyártók többsége támogatta a panaszt. A gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(335)

A 14 különböző tagállamban megtalálható összesen 20 gyártóból álló uniós gazdasági ágazat 9 237 főt foglalkoztat. Az uniós gyártók többsége támogatta a panaszt. A gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását.

| (336) | A 4.5.4. és az 5.3. szakaszban foglalt következtetés szerint az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal eredményeként a teljes uniós gazdasági ágazat helyzete romlott. |
| --- | --- |

(336)

A 4.5.4. és az 5.3. szakaszban foglalt következtetés szerint az Oroszországból és Törökországból érkező dömpingelt behozatal eredményeként a teljes uniós gazdasági ágazat helyzete romlott.

| (337) | Az Oroszországból és Törökországból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések várhatóan helyreállítják a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy egy ilyen tőkeigényes ágazat szempontjából fenntarthatónak tekinthető nyereségszintet érjen el. Ennek eredményeképpen az uniós gyártók várhatóan felépülnek a kárhelyzetből, további beruházásokat valósítanak meg, és teljesítik – többek között szociális és környezetvédelmi – kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

(337)

Az Oroszországból és Törökországból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések várhatóan helyreállítják a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy egy ilyen tőkeigényes ágazat szempontjából fenntarthatónak tekinthető nyereségszintet érjen el. Ennek eredményeképpen az uniós gyártók várhatóan felépülnek a kárhelyzetből, további beruházásokat valósítanak meg, és teljesítik – többek között szociális és környezetvédelmi – kötelezettségvállalásaikat.

| (338) | Az intézkedések bevezetésének mellőzése az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteségét eredményezné, veszélyeztetné életképességét, valamint gyártási létesítmények bezárásához és elbocsátásokhoz vezethetne. Az intézkedések hiánya a harmadik országokból származó ellátástól való függőséget eredményezhet. |
| --- | --- |

(338)

Az intézkedések bevezetésének mellőzése az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteségét eredményezné, veszélyeztetné életképességét, valamint gyártási létesítmények bezárásához és elbocsátásokhoz vezethetne. Az intézkedések hiánya a harmadik országokból származó ellátástól való függőséget eredményezhet.

| (339) | A Tezcan exportáló gyártó azt állította, hogy az acélra vonatkozó védintézkedések által már szabályozott acélbehozatalt a 2023-ban induló CBAM (51) ellenőrzési rendszere is ellenőrizni fogja. Más felek – Törökország kormányát is beleértve – az uniós gyártók számára már előnyt jelentő védelmi intézkedésekre hivatkoztak. A Bizottság az összes állítást elutasította: a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat különálló, a fennálló intézkedések által le nem fedett problémával foglalkozik. |
| --- | --- |

(339)

A Tezcan exportáló gyártó azt állította, hogy az acélra vonatkozó védintézkedések által már szabályozott acélbehozatalt a 2023-ban induló CBAM (51) ellenőrzési rendszere is ellenőrizni fogja. Más felek – Törökország kormányát is beleértve – az uniós gyártók számára már előnyt jelentő védelmi intézkedésekre hivatkoztak. A Bizottság az összes állítást elutasította: a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat különálló, a fennálló intézkedések által le nem fedett problémával foglalkozik.

51

| (340) | Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálta. |
| --- | --- |

(340)

Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálta.

7.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (341) | A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. |
| --- | --- |

(341)

A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt.

| (342) | A törökországi CIB szövetség rámutatott, hogy az ellátási hiányok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az uniós importőrökre. A Bizottság megalapozatlannak találta ezt az állítást, mivel a bőséges uniós termelésen felül az importőrök és az ellátási láncok számos különböző országból érkező behozatalt is igénybe tudnak venni. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem jelenti az érintett országokból érkező behozatalok tilalmát. Az intézkedések mértéke nem gátolhatja a törökországi és az oroszországi acélgyártókat az általuk előállított korrózióálló acélnak az Unióban és az uniós importőrök részére tisztességes áron való értékesítésében. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(342)

A törökországi CIB szövetség rámutatott, hogy az ellátási hiányok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az uniós importőrökre. A Bizottság megalapozatlannak találta ezt az állítást, mivel a bőséges uniós termelésen felül az importőrök és az ellátási láncok számos különböző országból érkező behozatalt is igénybe tudnak venni. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem jelenti az érintett országokból érkező behozatalok tilalmát. Az intézkedések mértéke nem gátolhatja a törökországi és az oroszországi acélgyártókat az általuk előállított korrózióálló acélnak az Unióban és az uniós importőrök részére tisztességes áron való értékesítésében. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (343) | A CIB előadta továbbá, hogy az intézkedések hátrányosan érintenék az uniós importőröket, mivel az importőrök még mindig küzdenek a Covid19-világjárvány hatásaiból való felépüléssel. Mivel azonban nem nyújtott be az állítást alátámasztó bizonyítékot, a Bizottság elutasította ezt az állítást. Az importőrök együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudta elemezni, hogy az importőrök teljesítménye volt-e gyenge, vagy adott esetben nem voltak-e képesek áthárítani az áremelkedéseket. |
| --- | --- |

(343)

A CIB előadta továbbá, hogy az intézkedések hátrányosan érintenék az uniós importőröket, mivel az importőrök még mindig küzdenek a Covid19-világjárvány hatásaiból való felépüléssel. Mivel azonban nem nyújtott be az állítást alátámasztó bizonyítékot, a Bizottság elutasította ezt az állítást. Az importőrök együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudta elemezni, hogy az importőrök teljesítménye volt-e gyenge, vagy adott esetben nem voltak-e képesek áthárítani az áremelkedéseket.

7.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (344) | Egyik felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(344)

Egyik felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során.

| (345) | Az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége beadványban kérte az uniós gépjárműgyártók bármely, a versenyképességüket negatívan érintő intézkedés alóli mentesítését. A Bizottság megállapította, hogy a gépjárműipar gyakorlatilag egyáltalán nem használja a jelen vizsgálat tárgyát képező terméket, ezért az intézkedések által erre az ágazatra gyakorolt bármilyen hatás elhanyagolhatónak mondható. |
| --- | --- |

(345)

Az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége beadványban kérte az uniós gépjárműgyártók bármely, a versenyképességüket negatívan érintő intézkedés alóli mentesítését. A Bizottság megállapította, hogy a gépjárműipar gyakorlatilag egyáltalán nem használja a jelen vizsgálat tárgyát képező terméket, ezért az intézkedések által erre az ágazatra gyakorolt bármilyen hatás elhanyagolhatónak mondható.

| (346) | Az exportáló gyártók érdekeit képviselő felek rámutattak, hogy az ellátási hiányok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az uniós felhasználókra. A felek azt állították, hogy az uniós gyártók nehezen indították újra műveleteiket, és nem tudták kielégíteni a vevők növekvő keresletét, különös tekintettel a vékony anyagokra, a keskeny anyagokra, a galvalume anyagokra és a 10 tonnánál könnyebb tekercsekre, amelyeket az uniós gyártók hagyományosan nem hajlandók szállítani. Az állítás megalapozatlan volt, ezért a Bizottság a (342) preambulumbekezdésben kifejtett okokból elutasította azt. |
| --- | --- |

(346)

Az exportáló gyártók érdekeit képviselő felek rámutattak, hogy az ellátási hiányok kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az uniós felhasználókra. A felek azt állították, hogy az uniós gyártók nehezen indították újra műveleteiket, és nem tudták kielégíteni a vevők növekvő keresletét, különös tekintettel a vékony anyagokra, a keskeny anyagokra, a galvalume anyagokra és a 10 tonnánál könnyebb tekercsekre, amelyeket az uniós gyártók hagyományosan nem hajlandók szállítani. Az állítás megalapozatlan volt, ezért a Bizottság a (342) preambulumbekezdésben kifejtett okokból elutasította azt.

| (347) | A törökországi CIB szövetség azt kérte, a Bizottság ne vezessen be intézkedéseket, és arra hivatkozott, hogy a szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó 2007. évi vizsgálatban (52) a Bizottság megállapítása szerint az intézkedések többek között a felhasználók alacsony nyeresége és az áremelések, valamint az ellátási problémák áthárításával kapcsolatos nehézségei miatt sértették volna az Unió érdekeit. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság az állításnak az ellátási problémákkal kapcsolatos részét a (342) preambulumbekezdésben kifejtett okokból elutasította. |
| --- | --- |

(347)

A törökországi CIB szövetség azt kérte, a Bizottság ne vezessen be intézkedéseket, és arra hivatkozott, hogy a szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó 2007. évi vizsgálatban (52) a Bizottság megállapítása szerint az intézkedések többek között a felhasználók alacsony nyeresége és az áremelések, valamint az ellátási problémák áthárításával kapcsolatos nehézségei miatt sértették volna az Unió érdekeit. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság az állításnak az ellátási problémákkal kapcsolatos részét a (342) preambulumbekezdésben kifejtett okokból elutasította.

52

| (348) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az alternatív beszerzési források igénybevétele (melyek a hivatkozott preambulumbekezdésben említettek szerint széles körben rendelkezésre állnak) azt eredményezné, hogy a felhasználók számára emelkedne a korrózióálló acél vételára. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a tisztességtelen árú behozatal kiküszöbölése az uniós piacon, annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő számára helyreálljanak az egyenlő versenyfeltételek. Ugyanezek a felek megkérdőjelezték a (342) preambulumbekezdésben említett alternatív források rendelkezésre állását is, arra hivatkozva, hogy globális szinten az amerikai importőrök ajánlatai a legmagasabbak. A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálati időszakban az érintett országokon kívüli országokból származó behozatal piaci részesedése 9,9 %-os volt (a 12,9 %-os piaci részesedéssel rendelkező érintett országok által az uniós piacon folytatott tisztességtelen verseny ellenére). Ennek alapján a Bizottság az állítást elvetette. |
| --- | --- |

(348)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy az alternatív beszerzési források igénybevétele (melyek a hivatkozott preambulumbekezdésben említettek szerint széles körben rendelkezésre állnak) azt eredményezné, hogy a felhasználók számára emelkedne a korrózióálló acél vételára. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a tisztességtelen árú behozatal kiküszöbölése az uniós piacon, annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő számára helyreálljanak az egyenlő versenyfeltételek. Ugyanezek a felek megkérdőjelezték a (342) preambulumbekezdésben említett alternatív források rendelkezésre állását is, arra hivatkozva, hogy globális szinten az amerikai importőrök ajánlatai a legmagasabbak. A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálati időszakban az érintett országokon kívüli országokból származó behozatal piaci részesedése 9,9 %-os volt (a 12,9 %-os piaci részesedéssel rendelkező érintett országok által az uniós piacon folytatott tisztességtelen verseny ellenére). Ennek alapján a Bizottság az állítást elvetette.

| (349) | A fentiekben már említettek szerint a felhasználók nem válaszoltak a felhasználóknak szóló kérdőívre, ezért nem lehetett a felhasználók jövedelmezőségére vonatkozó információkat begyűjteni tőlük. A panasz U-1. mellékletében a panaszos bemutatott egy számítást, amely igazolta, hogy építőipari alkalmazás esetén a korrózióálló acél a végtermék költségeinek elhanyagolható részét jelentette. Az Eurofer szerint ugyanez igaz az egyéb feldolgozóipari szegmensekre is (53). |
| --- | --- |

(349)

A fentiekben már említettek szerint a felhasználók nem válaszoltak a felhasználóknak szóló kérdőívre, ezért nem lehetett a felhasználók jövedelmezőségére vonatkozó információkat begyűjteni tőlük. A panasz U-1. mellékletében a panaszos bemutatott egy számítást, amely igazolta, hogy építőipari alkalmazás esetén a korrózióálló acél a végtermék költségeinek elhanyagolható részét jelentette. Az Eurofer szerint ugyanez igaz az egyéb feldolgozóipari szegmensekre is (53).

53

| (350) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy ezek az információk nem voltak megfelelőek, azonban nem nyújtottak be érdemi alternatív vizsgálatot a felhasználókat érintő költséghatásokról. Az orosz kormányhoz hasonlóan azt is előadták, hogy a vizsgálati időszakot követően a korrózióálló acél árai megugranának, és ez a legutóbbi áremelkedés „szükségszerűen” jelentős hatást gyakorolna a felhasználókra. |
| --- | --- |

(350)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CIB és több exportáló gyártó előadta, hogy ezek az információk nem voltak megfelelőek, azonban nem nyújtottak be érdemi alternatív vizsgálatot a felhasználókat érintő költséghatásokról. Az orosz kormányhoz hasonlóan azt is előadták, hogy a vizsgálati időszakot követően a korrózióálló acél árai megugranának, és ez a legutóbbi áremelkedés „szükségszerűen” jelentős hatást gyakorolna a felhasználókra.

| (351) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az uniós érdek elemzése során a felhasználókra vonatkozó hatásvizsgálat a dömpingellenes vám rájuk gyakorolt esetleges hatásának értékeléséből áll, és nem terjed ki az egyéb okokból bekövetkező esetleges áremelkedések hatására. A felhasználók nem működtek együtt a vizsgálatban, ezért a Bizottságnak nem állt módjában elemezni a vizsgálati időszakot követő fejleményeknek a felhasználók helyzetére gyakorolt hatását. Ennek alapján a Bizottság az állítást elvetette. |
| --- | --- |

(351)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az uniós érdek elemzése során a felhasználókra vonatkozó hatásvizsgálat a dömpingellenes vám rájuk gyakorolt esetleges hatásának értékeléséből áll, és nem terjed ki az egyéb okokból bekövetkező esetleges áremelkedések hatására. A felhasználók nem működtek együtt a vizsgálatban, ezért a Bizottságnak nem állt módjában elemezni a vizsgálati időszakot követő fejleményeknek a felhasználók helyzetére gyakorolt hatását. Ennek alapján a Bizottság az állítást elvetette.

7.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (352) | Egyes felek azt állították, hogy az uniós acélgyártók következetesen megpróbálják fenntartani oligopóliumukat az uniós piacon és felszámolni a nemzetközi versenyt. Megjegyezték, hogy az uniós gyártók már így is a szabadpiac jelentős részét kiszolgálják, ebbe a százalékos értékbe azonban nem tartoznak bele a kötöttpiaci volumenek – ezért monopolhelyzet kialakulásától tartottak. |
| --- | --- |

(352)

Egyes felek azt állították, hogy az uniós acélgyártók következetesen megpróbálják fenntartani oligopóliumukat az uniós piacon és felszámolni a nemzetközi versenyt. Megjegyezték, hogy az uniós gyártók már így is a szabadpiac jelentős részét kiszolgálják, ebbe a százalékos értékbe azonban nem tartoznak bele a kötöttpiaci volumenek – ezért monopolhelyzet kialakulásától tartottak.

| (353) | A Bizottság megalapozatlannak találta az oligopóliumra vonatkozó állítást, mivel a (335) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a piacon összesen 20, több mint 10 különböző csoportba tartozó ismert gyártó található meg, és jelentős behozatal érkezik harmadik országokból. A versenyellenes gyakorlatokra vonatkozó bizonyítékok hiányában az uniós gazdasági ágazat által jelenleg birtokolt piaci részesedés nem alkalmas az oligopóliumra vonatkozó állítás alátámasztására, a monopóliumra vonatkozó állításról már nem is beszélve. A Bizottság egy, a közelmúltban elkészült bizottsági szolgálati munkadokumentumra (54) hivatkozott, amelyben megjegyezte, hogy „a közelmúltbeli konszolidációs hullámban az összefonódás-ellenőrzés végrehajtása hozzájárult az európai acélpiacokon az élénk verseny fenntartásához, amely az acélt felhasználó, a globális piacokon folytatott versenyhez megfizethető alapanyagokra támaszkodó, európaiak millióit foglalkoztató számos feldolgozó iparág javát szolgálta. A versenyellenes összefonódások (pl. Tata Steel/ThyssenKrupp) megtiltásával vagy a feltételekhez kötött összefonódások, például a strukturális leválasztások (pl. ArcelorMittal/Ilva) jóváhagyásával az összefonódás-ellenőrzés végrehajtása biztosította, hogy az európai acéltermék-vásárlóknak ne kelljen szűkebb kínálattal, magasabb árakkal vagy kevesebb innovációval beérniük”. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság megalapozatlannak találta az oligopóliumra vonatkozó állítást, mivel a (335) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a piacon összesen 20, több mint 10 különböző csoportba tartozó ismert gyártó található meg, és jelentős behozatal érkezik harmadik országokból. A versenyellenes gyakorlatokra vonatkozó bizonyítékok hiányában az uniós gazdasági ágazat által jelenleg birtokolt piaci részesedés nem alkalmas az oligopóliumra vonatkozó állítás alátámasztására, a monopóliumra vonatkozó állításról már nem is beszélve. A Bizottság egy, a közelmúltban elkészült bizottsági szolgálati munkadokumentumra (54) hivatkozott, amelyben megjegyezte, hogy „a közelmúltbeli konszolidációs hullámban az összefonódás-ellenőrzés végrehajtása hozzájárult az európai acélpiacokon az élénk verseny fenntartásához, amely az acélt felhasználó, a globális piacokon folytatott versenyhez megfizethető alapanyagokra támaszkodó, európaiak millióit foglalkoztató számos feldolgozó iparág javát szolgálta. A versenyellenes összefonódások (pl. Tata Steel/ThyssenKrupp) megtiltásával vagy a feltételekhez kötött összefonódások, például a strukturális leválasztások (pl. ArcelorMittal/Ilva) jóváhagyásával az összefonódás-ellenőrzés végrehajtása biztosította, hogy az európai acéltermék-vásárlóknak ne kelljen szűkebb kínálattal, magasabb árakkal vagy kevesebb innovációval beérniük”. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

54

7.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (354) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a korrózióálló acél Oroszországból és Törökországból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(354)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a korrózióálló acél Oroszországból és Törökországból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

8.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (355) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban levont következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. A dömpingellenes vámokat az alacsonyabb vám szabályával összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(355)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban levont következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. A dömpingellenes vámokat az alacsonyabb vám szabályával összhangban kell megállapítani.

| (356) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat megindítása után az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni katonai agressziója miatt az Unió több, egymást követő szankciócsomagot fogadott el Oroszországgal szemben, amelyek a vizsgálati időszakot követően az acéltermékeket és/vagy a vizsgált terméket gyártó és exportáló acélipari vállalatokat is érintették. A vizsgált termékre és/vagy az exportáló gyártókra kiterjedő szankciók legújabb csomagja előírja a korrózióálló acél behozatalának tilalmát. Ez a tilalom 2022. március 16-án lépett hatályba (55). Tekintettel arra, hogy ezek a szankciók a katonai agresszióval és a mögöttes geopolitikai helyzettel állnak összefüggésben, hatályuk, modulációjuk és/vagy időtartamuk megjósolhatatlan. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések időtartama öt év. Figyelembe véve a fenti bizonytalanságokat és azt, hogy a Tanács bármikor újra módosíthatja a szankciók pontos hatályát és időtartamát, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések nem lehetnek kihatással a jelen eljárásban levont következtetéseire. |
| --- | --- |

(356)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat megindítása után az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni katonai agressziója miatt az Unió több, egymást követő szankciócsomagot fogadott el Oroszországgal szemben, amelyek a vizsgálati időszakot követően az acéltermékeket és/vagy a vizsgált terméket gyártó és exportáló acélipari vállalatokat is érintették. A vizsgált termékre és/vagy az exportáló gyártókra kiterjedő szankciók legújabb csomagja előírja a korrózióálló acél behozatalának tilalmát. Ez a tilalom 2022. március 16-án lépett hatályba (55). Tekintettel arra, hogy ezek a szankciók a katonai agresszióval és a mögöttes geopolitikai helyzettel állnak összefüggésben, hatályuk, modulációjuk és/vagy időtartamuk megjósolhatatlan. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések időtartama öt év. Figyelembe véve a fenti bizonytalanságokat és azt, hogy a Tanács bármikor újra módosíthatja a szankciók pontos hatályát és időtartamát, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések nem lehetnek kihatással a jelen eljárásban levont következtetéseire.

55

| (357) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:







  Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 10,3  % |
| PAO Severstal | 31,3  % |
| Minden más vállalat | 37,4  % |
| Törökország | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. | 10,5  % |
| TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş | 2,4  % |
| Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. | 11,0  % |
| Más együttműködő vállalatok | 8,0  % |
| Minden más vállalat | 11,0  % |

(357)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

Oroszország

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

Novolipetsk Steel

10,3  %

PAO Severstal

31,3  %

Minden más vállalat

37,4  %

Törökország

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş.

10,5  %

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş

2,4  %

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş.

11,0  %

Más együttműködő vállalatok

8,0  %

Minden más vállalat

11,0  %

| (358) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(358)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (359) | Ha egy, a rendeletben kifejezetten megnevezett vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (56). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(359)

Ha egy, a rendeletben kifejezetten megnevezett vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (56). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

56

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (360) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(360)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (361) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(361)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (362) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(362)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (363) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. Ez a vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(363)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. Ez a vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (364) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (57) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(364)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (57) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

57

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (365) | Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (58) a Bizottság hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be egyes acéltermékek vonatkozásában. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelettel (59) a Bizottság 2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedést. Az érintett termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Emiatt abban az esetben, ha a védintézkedés keretében megállapított vámkontingenseket túllépik, ugyanazon behozatalokra a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot és a dömpingellenes vámot egyaránt meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések ilyen jellegű kumulatív hatásai a kívánatosnál nagyobb mértékben befolyásolhatják a kereskedelmet, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak és az érintett termék után a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámnak az egyidejű alkalmazását. |
| --- | --- |

(365)

Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (58) a Bizottság hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be egyes acéltermékek vonatkozásában. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelettel (59) a Bizottság 2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedést. Az érintett termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Emiatt abban az esetben, ha a védintézkedés keretében megállapított vámkontingenseket túllépik, ugyanazon behozatalokra a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot és a dömpingellenes vámot egyaránt meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések ilyen jellegű kumulatív hatásai a kívánatosnál nagyobb mértékben befolyásolhatják a kereskedelmet, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak és az érintett termék után a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámnak az egyidejű alkalmazását.

58

59

| (366) | Ez azt jelenti, hogy abban az esetben, ha az érintett termékre alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele nagyobb az e rendelet szerinti dömpingellenes vámoknál, kizárólag az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszakában az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Abban az esetben, ha az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazandóvá válik az érintett termékre, és e vám vámtétele kisebb az e rendelet szerinti dömpingellenes vámoknál, az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és az e rendelet szerinti dömpingellenes vámok nagyobbika közötti különbözetet kell beszedni. A dömpingellenes vám nem beszedett részét fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(366)

Ez azt jelenti, hogy abban az esetben, ha az érintett termékre alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele nagyobb az e rendelet szerinti dömpingellenes vámoknál, kizárólag az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszakában az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Abban az esetben, ha az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazandóvá válik az érintett termékre, és e vám vámtétele kisebb az e rendelet szerinti dömpingellenes vámoknál, az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és az e rendelet szerinti dömpingellenes vámok nagyobbika közötti különbözetet kell beszedni. A dömpingellenes vám nem beszedett részét fel kell függeszteni.

| (367) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(367)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Oroszországból és a Törökországból származó, jelenleg az ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 KN-kódok (TARIC-kódok: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termék tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal és/vagy magnéziummal lemezelve vagy bevonva; szilíciummal ötvözve is; kémiailag passziválva; kiegészítő felületi kezeléssel, például olajozással vagy szigeteléssel ellátva is; legfeljebb 0,5 tömegszázalék széntartalommal, legfeljebb 1,1 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,12 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,17 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,15 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve.

Az érintett termék nem tartalmazza:

| i. | a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékeket; |
| --- | --- |

i.

a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékeket;

| ii. | a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékeket. |
| --- | --- |

ii.

a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékeket.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % | C217 |
| Novolipetsk Steel | 10,3  % | C216 |
| PAO Severstal | 31,3  % | C218 |
| Minden más vállalat | 37,4  % | C999 |
| Törökország | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. | 10,5  % | C865 |
| TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş | 2,4  % | C866 |
| Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. | 11,0  % | C867 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 8,0  % | |
| Minden más vállalat | 11,0  % | C999 |

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Oroszország

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

C217

Novolipetsk Steel

10,3  %

C216

PAO Severstal

31,3  %

C218

Minden más vállalat

37,4  %

C999

Törökország

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş.

10,5  %

C865

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş

2,4  %

C866

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş.

11,0  %

C867

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

8,0  %

Minden más vállalat

11,0  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Abban az esetben, ha az 1. cikk (1) bekezdésében körülírt termékre (vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termék tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal és/vagy magnéziummal lemezelve vagy bevonva; szilíciummal ötvözve is; kémiailag passziválva; kiegészítő felületi kezeléssel, például olajozással vagy szigeteléssel ellátva is; legfeljebb 0,5 tömegszázalék széntartalommal, legfeljebb 1,1 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,12 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,17 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,15 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve) alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele nagyobb az 1. cikk (2) bekezdése szerinti egyenértékű dömpingellenes értékvámnál, kizárólag az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazási időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni.

(3)   Abban az esetben, ha az 1. cikk (1) bekezdésében körülírt termékre (vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült síkhengerelt termék tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal és/vagy magnéziummal lemezelve vagy bevonva; szilíciummal ötvözve is; kémiailag passziválva; kiegészítő felületi kezeléssel, például olajozással vagy szigeteléssel ellátva is; legfeljebb 0,5 tömegszázalék széntartalommal, legfeljebb 1,1 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,12 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,17 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,15 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve) alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele kisebb az 1. cikk (2) bekezdése szerinti dömpingellenes vámnál, az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és az 1. cikk (2) bekezdése szerinti vám nagyobbika közötti különbséget kell beszedni.

(4)   A dömpingellenes vámnak a (3) bekezdés alapján nem beszedett részét fel kell függeszteni.

(5)   A (2) és a (4) bekezdés szerinti felfüggesztés időbeli hatálya az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazásának időtartamára korlátozódik.

3. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható új, Törökországban működő exportáló gyártók felvételével, amelyekre a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámot kell alkalmazni. Az új exportáló gyártónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy:

| a) | a vizsgálati időszakban, azaz 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig nem exportálta a Törökországból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati időszakban, azaz 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig nem exportálta a Törökországból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL C 245., 2021.6.24., 21. o.

2

(3)  Az ügy irataihoz csatolt t21.005164. számú, 2021. július 6-i feljegyzés.

3

(4)  Az ügy irataihoz csatolt t21.007177. számú, 2021. október 21-i feljegyzés.

4

(5)  A mintában eredetileg szereplő három uniós gyártó az ideiglenes minta 2021. július 6-i megerősítésekor, a mintába később felvett uniós gyártó (lásd a (7) preambulumbekezdést) pedig 2021. október 21-én kapta meg a kérdőív kitöltésére vonatkozó utasítást.

5

(6)  Az uniós gyártók, az exportáló gyártók, az importőrök és a felhasználók számára összeállított kérdőívek a következő internetcímen voltak elérhetők: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2531

6

(7)  A Törvényszék 2017. január 25-i ítélete, Rusal Armenal ZAO kontra Tanács, T-512/09 RENV, ECLI:EU:T:2017:26, 130. pont.

7

(8)  A t21.005520. számú nem bizalmas dokumentumban a panaszos egy 9 uniós gyártót magában foglaló listát, valamint webes katalógusokból származó oldalakat nyújtott be, amelyek igazolják, hogy ezek a gyártók képesek 0,40 mm-nél vékonyabb korrózióálló acél előállítására.

8

(9)  A t21.005520. számú nem bizalmas dokumentumban a panaszos a vonatkozó uniós szabványok által alátámasztott példákat szolgáltatott arra, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél felcserélhetően használható az építőiparban.

9

(10)  A t22.003396. számú nem bizalmas dokumentumban a panaszos a vonatkozó uniós szabványok által alátámasztott példákat szolgáltatott arra, hogy az alucinkkel bevont korrózióálló acél és az egyéb bevonattal rendelkező korrózióálló acél felcserélhetően használható a fémkeretek, valamint tetőfedésre és burkolásra használt termékek esetében.

10

(11)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS493: Ukrajna – Ammónium-nitrátra vonatkozó dömpingellenes intézkedések (Oroszország), 6.97. pont.

11

(12)  A vizsgálóbizottság DS473. sz. jelentése az EU–biodízel (Argentína) ügyről, 7.232. pont.

12

(13)  PJSC MMK és leányvállalatai. A 2012., 2013. és 2014. december 31-én zárult évre vonatkozó összevont pénzügyi beszámoló. Megtekinthető a következő internetcímen: https://mmk.ru/en/investor/results-and-reports/financial-results/ (legutóbbi hozzáférés: 2021. október 25.).

13

(14)  A „Making of an interested-party transaction by the Issuer” (A kiállító által valamely érdekelt féllel folytatott ügylet) című közzététel. Megtekinthető a következő internetcímen: https://mmk.ru/en/about/corporate-governance/disclosure-of-information/essential-facts/). 2022. április 4-én a vállalat weboldala nem volt elérhető. A dokumentumok továbbra is nyilvánosan hozzáférhetőek az LLC Interfax Vállalati Információs Központjának online portálján – https://e-disclosure.ru/portal/company.aspx?id=9&attempt=1 (legutóbbi megtekintés: 2022. április 4.).

14

(15)  Az MMK 2017. évi éves jelentésének mellékletei. Megtekinthető a következő internetcímen: https://mmk.ru/en/investor/results-and-reports/annual-reports/ (legutóbbi hozzáférés: 2022. április 4.).

15

(16)  Vizsgálóbizottsági jelentés, Egyesült Államok – Dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (Korea), WT/DS539/R, 7.36. pont. Lásd még: a Fellebbezési Testület jelentése, Egyesült Államok – Szénacél (India) ügyről, WT/DS436/AB/R), 4.421. pont.

16

Egyesült Államok – Dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (Korea),

Egyesült Államok – Szénacél (India)

(17)  Bevezetés, az oroszországi exportáló gyártókra vonatkozó kérdőív 5. pontja (7. o.). Megtekinthető a következő internetcímen: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-history?caseId=2531 (legutóbbi hozzáférés: 2022. június 10.).

17

(18)  A Bizottság (EU) 2017/1795 végrehajtási rendelete (2017. október 5.) a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Szerbiából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalával kapcsolatos vizsgálat megszüntetéséről (HL L 258., 2017.10.6., 24. o.), (569) preambulumbekezdés.

18

(19)  Bár a vállalat nem nyújtott tájékoztatást arról, hogy az egyes viszonteladási ügyletek tisztán viszonteladásnak vagy feldolgozási műveletet követő viszonteladásnak minősülnek-e, az NLMK által az NSSC részére eladott és az NSSC által független vevők részére továbbértékesített termékkódok és mennyiségek egyszerű összehasonlításával megállapítható, hogy az NSSC által továbbértékesített mennyiségnek csak körülbelül egyharmadát tette ki az NLMK-tól a vizsgálati időszakban vásárolt feldolgozatlan áru. A fennmaradó kétharmadot készletből vagy olyan feldolgozási műveletet követően értékesítették, amelynek következtében a terméktípus megváltozott.

19

(20)  A Bizottság (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 210., 2016.8.4., 1. o.), (71) preambulumbekezdés.

20

(21)  A Bíróság 1988. október 5-i ítélete, Silver Seiko Limited és társai kontra az Európai Közösségek Tanácsa, C-273/85 és C-107/86, ECLI:EU:C:1988:466, 16. pont.

21

(22)  Az Elsőfokú Bíróság 2008. december 17-i ítélete, HEG Ltd, Graphite India Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa, T-462/04, EU:T:2008:586, 64. pont.

22

(23)  t21.005086.

23

(24)  A panasz I-1. mellékletét kiegészítő fájlok az ügy irataihoz fűzött t21.006245. számú, 2021. szeptember 8-i feljegyzés mellékletét képezik (az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető).

24

(25)  Az ügy irataihoz fűzött t22.001059. számú, 2022. február 4-i feljegyzés (az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető).

25

(26)  A Bizottság (EU) 2019/1948 végrehajtási rendelete (2019. november 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozóan az (EU) 2018/186 bizottsági végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint az ezekre a behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 304., 2019.11.26., 10. o.).

26

(27)  A Bizottság (EU) 2020/1156 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára az (EU) 2018/186 bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a kismértékben módosított egyes korrózióálló acélok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 255., 2020.8.5., 36. o.). Az (EU) 2020/1156 végrehajtási rendelet 1. táblázatában szereplő számok meghatározásához használt módszertan az adott táblázat alatt kerül bemutatásra. A módszertan a Bizottság (EU) 2018/186 végrehajtási rendeletén, az Eurostat adatain és ágazati becsléseken alapul.

27

(28)  A mintában szereplő uniós gyártók leginkább közvetlenül uniós független ügyfeleknek értékesítették a hasonló terméket. Ezen uniós értékesítések mintegy 5 %-át bonyolították le kapcsolatban álló értékesítőkön keresztül, és ezekre az értesítésekre a független ügyfelek részére történő közvetlen értékesítésekéhez hasonló áron került sor.

28

(29)  A Törvényszék 2020. április 2-i ítélete, Hansol Paper Co. Ltd. kontra Bizottság, T-383/17, EU:T:2020:139, 200–203. pont.

29

(30)  A Törvényszék 2022. április 27-i ítélete, Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. kontra Commission, T-242/19, EU:T:2022:259.

30

(31)  A Törvényszék 2022. május 4-i ítélete, China Rubber Industry Association (CRIA) és China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) kontra Bizottság, T-30/19 és T-72/19 egyesített ügyek, EU:T:2022:266, 128–131. pont.

31

(32)  A Bíróság 2022. május 12-i ítélete, Bizottság kontra Hansol Paper, C-260/20. P, EU:C:2022:370, 101. pont.

32

(33)  A Bíróság 2022. május 12-i ítélete, Bizottság kontra Hansol Paper, C-260/20. P, EU:C:2022:370.

33

(34)  A Bíróság 2022. május 12-i ítélete, Bizottság kontra Hansol Paper, C-260/20. P, EU:C:2022:370, 105. pont.

34

(35)  A Bíróság 2022. május 12-i ítélete, Bizottság kontra Hansol Paper, C-260/20. P, EU:C:2022:370, 99. pont.

35

(36)  Mivel az uniós gyártók túlnyomórészt közvetlenül uniós független vevőknek értékesítenek, a Bizottság az eredményként kapott alákínálási különbözeteket kellően reprezentatívnak tekintette.

36

(37)  Az Eurofer által a kérdőívre adott válasz távoli ellenőrzésen esett át.

37

(38)  (EU) 2020/1156 végrehajtási rendelet.

38

(39)  Lásd az Eurofer 2021 májusában készült, „Economic and steel market outlook 2021-2022, second quarter 2021 report” (Gazdasági és acélpiaci kilátások 2021–2022-re – 2021. második negyedévi jelentés) című kiadványát, amely megtekinthető a következő internetcímen: https://www.eurofer.eu/publications/economic-market-outlook/economic-and-steel-market-outlook-2021-2022-second-quarter/

39

(40)  (EU) 2019/1948 végrehajtási rendelet.

40

(41)  A Bizottság (EU) 2017/1444 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről, C(2017) 5512 (HL L 207., 2017.8.10., 1. o.).

41

(42)  A Bizottság (EU) 2018/186 végrehajtási rendelete (2018. február 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 34., 2018.2.8., 16. o.).

42

(43)  (EU) 2020/1156 végrehajtási rendelet.

43

(44)  A panaszban szereplő adatok alapján a CIB 2019 harmadik negyedévétől a vizsgálati időszak utolsó negyedévéig negyedéves alapon számította ki az uniós gazdasági ágazat negyedéves költségeit és árait, valamint az ebből származó nyereséget (t21.007886 és t22.003104).

44

(45)  A Surveillance 2 adatbázis volumennel kapcsolatos, kizárólag a 2020. évre vonatkozó adatai alapján.

45

(46)  A Bizottság 2022. február 4-én exportáló országonként, a 2020. naptári évre vonatkozóan információkat szolgáltatott a vizsgált termék aggregált behozatali volumenéről és értékéről az ügy irataihoz fűzött t22.001509. számú feljegyzésben.

46

(47)  Lásd például a t21.005684. számú nem bizalmas dokumentumokat (Marcegaglia Carbon Steel Spa).

47

(48)  A CIB t21.006224. sz. beadványa, a 34. pontban szereplő táblázat.

48

(49)  A ténymegállapítások az Európai Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsága (ITRE) által kért, „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU industries” (A Covid19-világjárvány uniós iparágakra gyakorolt hatása) című tanulmányban találhatók meg. Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662903/IPOL_STU(2021)662903_EN.pdf

49

(50)  Lásd még: a Törvényszék 2021. szeptember 22-i ítélete, PAO Severstal, T-753/16, EU:T:2021:612, 272. pont.

50

(51)  Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) 2023-tól új kötelezettségeket szándékozik kivetni a bizonyos termékeket (többek között az acélt) az Unióba exportáló külföldi gyártókra.

51

(52)  A Bizottság 2007/430/EK határozata (2007. június 19.) a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról (HL L 160., 2007.6.21., 30. o.).

52

(53)  Lásd többek között az Eurofer beadványát a t21.007474. számú dokumentumban.

53

(54)  
  „Towards Competitive and Clean European Steel” (A versenyképes és tiszta európai acél felé), bizottsági szolgálati munkadokumentum, 2021. május 5., SWD(2021) 353 final, 4–5. o.

54

(55)  Az (EU) 2022/428 rendelettel (HL L 87 I ., 2022.3.15., 13. o.) módosított, az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31-i 833/2014/EU tanácsi rendelet (HL L 229., 2014.7.31., 1. o.). Az (EU) 833/2014 rendelet egységes szerkezetbe foglalt, a szankciócsomaggal kapcsolatos valamennyi módosítást tartalmazó szövege elérhető a következő internetcímen: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0833-20220413

55

(56)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

56

(57)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

57

(58)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

58

(59)  A Bizottság (EU) 2021/1029 végrehajtási rendelete (2021. június 24.) az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendeletnek az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés meghosszabbítása érdekében történő módosításáról (HL L 225I., 2021.6.25., 1. o.).

59

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő törökországi együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Törökország | Atakaş Çelik Sanayi Ve Ticaret A.Ş. | C868 |
| Törökország | Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş. | C606 |
| Törökország | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları T.A.Ş. | C869 |
| Törökország | Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve T. A.Ş. | C870 |
| Törökország | Tosyalı Toyo Çelik A.Ş. | C871 |
| Törökország | Yildizdemir Çelik San.A.Ş. | C872 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Törökország

Atakaş Çelik Sanayi Ve Ticaret A.Ş.

C868

Törökország

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

C606

Törökország

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları T.A.Ş.

C869

Törökország

Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve T. A.Ş.

C870

Törökország

Tosyalı Toyo Çelik A.Ş.

C871

Törökország

Yildizdemir Çelik San.A.Ş.

C872

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/182

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1396 RENDELETE

(2022. augusztus 11.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének az etilén-oxid élelmiszer-adalékanyagokban való jelenléte tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit. |
| --- | --- |

(1)

A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit.

| (2) | Az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet.

| (3) | Az etilén-oxid olyan fontos vegyi anyag, amelyet többféle módon használnak, többek között sterilizálószerként és nyersanyagként különböző termékek gyártása során. Az etilén-oxid azonban az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak (CMR) minősített aggodalomra okot adó anyag. Nem hagyták jóvá sem az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti biocid termékként, sem pedig növényvédő szerekben hatóanyagként az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerint. |
| --- | --- |

(3)

Az etilén-oxid olyan fontos vegyi anyag, amelyet többféle módon használnak, többek között sterilizálószerként és nyersanyagként különböző termékek gyártása során. Az etilén-oxid azonban az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak (CMR) minősített aggodalomra okot adó anyag. Nem hagyták jóvá sem az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti biocid termékként, sem pedig növényvédő szerekben hatóanyagként az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerint.

| (4) | A 231/2012/EU rendelet úgy rendelkezik, hogy az etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható. Az etilén-oxid jelenlétére vonatkozóan azonban nincs számszerűsített határérték valamennyi élelmiszer-adalékanyag tekintetében. Az említett rendelettel összhangban az etilén-oxidra vonatkozó legfeljebb 0,2 mg/kg értékű határérték csak azokra az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozik, amelyek előállítása során etilén-oxidot használnak fel. Ezt a határértéket először a 2003/95/EK bizottsági irányelv (7) állapította meg az élelmiszerügyi tudományos bizottság 2002. május 6-i véleménye (8) alapján, amely arra a következtetésre jutott, hogy míg az etilén-oxid felhasználásával gyártott néhány élelmiszer-adalékanyagból származó becsült bevitel nagyon alacsony, az élelmiszerforrásokból származó bevitelnek a lehető legalacsonyabbnak kell lennie, mivel az etilén-oxid genotoxikus és rákkeltő is. |
| --- | --- |

(4)

A 231/2012/EU rendelet úgy rendelkezik, hogy az etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható. Az etilén-oxid jelenlétére vonatkozóan azonban nincs számszerűsített határérték valamennyi élelmiszer-adalékanyag tekintetében. Az említett rendelettel összhangban az etilén-oxidra vonatkozó legfeljebb 0,2 mg/kg értékű határérték csak azokra az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozik, amelyek előállítása során etilén-oxidot használnak fel. Ezt a határértéket először a 2003/95/EK bizottsági irányelv (7) állapította meg az élelmiszerügyi tudományos bizottság 2002. május 6-i véleménye (8) alapján, amely arra a következtetésre jutott, hogy míg az etilén-oxid felhasználásával gyártott néhány élelmiszer-adalékanyagból származó becsült bevitel nagyon alacsony, az élelmiszerforrásokból származó bevitelnek a lehető legalacsonyabbnak kell lennie, mivel az etilén-oxid genotoxikus és rákkeltő is.

| (5) | A közelmúltban több RASFF-értesítésre került sor az etilén-oxid számos élelmiszerben, különösen számos élelmiszer előállításához használt élelmiszer-adalékanyagban való előfordulásával kapcsolatban. Az említett értesítések és a tagállamok által végzett hatósági ellenőrzésekre vonatkozó információk alapján az (EU) 2021/2246 bizottsági végrehajtási rendelet (9) intézkedéseket állapított meg az egyes harmadik országokból az Unióba beléptetett nem állati eredetű áruk tekintetében az emberi egészségnek az etilén-oxiddal való esetleges szennyeződés kockázatával szembeni védelme érdekében. Ami azonban az élelmiszer-adalékanyagokat illeti, az uniós jog végrehajtása nehézségekbe ütközhet, mivel nehéz megállapítani, hogy az etilén-oxid jelenléte az élelmiszer-adalékanyagoknak a 231/2012/EU rendeletet sértő sterilizálásában való felhasználásából vagy valamely más okból ered-e. |
| --- | --- |

(5)

A közelmúltban több RASFF-értesítésre került sor az etilén-oxid számos élelmiszerben, különösen számos élelmiszer előállításához használt élelmiszer-adalékanyagban való előfordulásával kapcsolatban. Az említett értesítések és a tagállamok által végzett hatósági ellenőrzésekre vonatkozó információk alapján az (EU) 2021/2246 bizottsági végrehajtási rendelet (9) intézkedéseket állapított meg az egyes harmadik országokból az Unióba beléptetett nem állati eredetű áruk tekintetében az emberi egészségnek az etilén-oxiddal való esetleges szennyeződés kockázatával szembeni védelme érdekében. Ami azonban az élelmiszer-adalékanyagokat illeti, az uniós jog végrehajtása nehézségekbe ütközhet, mivel nehéz megállapítani, hogy az etilén-oxid jelenléte az élelmiszer-adalékanyagoknak a 231/2012/EU rendeletet sértő sterilizálásában való felhasználásából vagy valamely más okból ered-e.

| (6) | E nehézségek elkerülése és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében ezért helyénvaló megállapítani, hogy az etilén-oxid jelenléte – származásától függetlenül – semmilyen élelmiszer-adalékanyag esetében sem engedélyezett. E célból az élelmiszer-adalékanyagok etilén-oxid-szermaradványainak felső határértékét az e termékekre vonatkozó meghatározási határon, azaz a hitelesített legalacsonyabb maradékanyag-koncentráción kell meghatározni, amely jelenleg validált ellenőrzési módszerekkel végzett rutinellenőrzéssel számszerűsíthető és jelenthető. A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) és különösen a rendeletben az élelmiszer-adalékanyagok előállításához felhasznált nyersanyagokra vonatkozóan megállapított határértékekkel való összhang biztosítása érdekében az etilén-oxid maradékanyagait az említett rendeletben szereplő kifejezésekkel kell meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

E nehézségek elkerülése és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében ezért helyénvaló megállapítani, hogy az etilén-oxid jelenléte – származásától függetlenül – semmilyen élelmiszer-adalékanyag esetében sem engedélyezett. E célból az élelmiszer-adalékanyagok etilén-oxid-szermaradványainak felső határértékét az e termékekre vonatkozó meghatározási határon, azaz a hitelesített legalacsonyabb maradékanyag-koncentráción kell meghatározni, amely jelenleg validált ellenőrzési módszerekkel végzett rutinellenőrzéssel számszerűsíthető és jelenthető. A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) és különösen a rendeletben az élelmiszer-adalékanyagok előállításához felhasznált nyersanyagokra vonatkozóan megállapított határértékekkel való összhang biztosítása érdekében az etilén-oxid maradékanyagait az említett rendeletben szereplő kifejezésekkel kell meghatározni.

| (7) | Tekintettel arra, hogy a specifikációk módosítása nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, nincs szükség az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által végzett biztonsági értékelésre. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel arra, hogy a specifikációk módosítása nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, nincs szükség az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által végzett biztonsági értékelésre.

| (8) | A 231/2012/EU rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 231/2012/EU rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 231/2012/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (2012. május 22.) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 2003/95/EK irányelve (2003. október 27.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 96/77/EK irányelv módosításáról (HL L 283., 2003.10.31., 71. o.).

7

(8)  Az élelmiszerügyi tudományos bizottság véleménye az élelmiszer-adalékanyagokban előforduló etilén-oxid-szennyeződésekről, 2002. április 17.

8

(9)  A Bizottság (EU) 2021/2246 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) az (EU) 2017/625 és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása céljából a bizonyos harmadik országokból származó egyes áruk Unióba történő beléptetése esetén alkalmazandó hatósági ellenőrzések és szükségintézkedések ideiglenes fokozásának előírásáról szóló (EU) 2019/1793 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 453., 2021.12.17., 5. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

10

---

MELLÉKLET

A 231/2012/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A bevezető szöveg: „Megjegyzés: Etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható fel.” helyébe a következő szöveg lép:

  „Etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható fel.
  Az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagokban – beleértve az élelmiszer-adalékanyagok keverékeit is – az etilén-oxidból származó maradékanyag (az etilén-oxid és a 2-klór-etanol összesen, etilén-oxidban kifejezve (*1)) eredetétől függetlenül 0,1 mg/kg-nál nagyobb mértékben nem lehet jelen.

  (*1)  azaz etilén-oxid + 0,55* 2-klóretanol.”
  " |
| --- | --- |

1.

A bevezető szöveg: „Megjegyzés: Etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható fel.” helyébe a következő szöveg lép:

„Etilén-oxid élelmiszer-adalékokban sterilizálás céljából nem használható fel.

Az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagokban – beleértve az élelmiszer-adalékanyagok keverékeit is – az etilén-oxidból származó maradékanyag (az etilén-oxid és a 2-klór-etanol összesen, etilén-oxidban kifejezve (*1)) eredetétől függetlenül 0,1 mg/kg-nál nagyobb mértékben nem lehet jelen.

(*1)  azaz etilén-oxid + 0,55* 2-klóretanol.”
  "

| 2. | Az E 431 polioxietilén(40)-sztearát, az E 432 polioxietilén-szorbitan-monolaurát (poliszorbát 20), az E 433 polioxietilén-szorbitan-monooleát (poliszorbát 80), az E 434 polioxietilén-szorbitan-monopalmitát (poliszorbát 40), az E 435 polioxietilén-szorbitan-monosztearát (poliszorbát 60), az E 436 polioxietilén-szorbitan-trisztearát (poliszorbát 65), az E 1209 poli(vinil-alkohol)-poli(etilénglikol) ojtott kopolimer és az E 1521 polietilénglikol bejegyzésekben a „Tisztaság” leírásban az „Etilén-oxid” sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

Az E 431 polioxietilén(40)-sztearát, az E 432 polioxietilén-szorbitan-monolaurát (poliszorbát 20), az E 433 polioxietilén-szorbitan-monooleát (poliszorbát 80), az E 434 polioxietilén-szorbitan-monopalmitát (poliszorbát 40), az E 435 polioxietilén-szorbitan-monosztearát (poliszorbát 60), az E 436 polioxietilén-szorbitan-trisztearát (poliszorbát 65), az E 1209 poli(vinil-alkohol)-poli(etilénglikol) ojtott kopolimer és az E 1521 polietilénglikol bejegyzésekben a „Tisztaság” leírásban az „Etilén-oxid” sort el kell hagyni.

---

(*1)  azaz etilén-oxid + 0,55* 2-klóretanol.”
  ”

---

HATÁROZATOK

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 211/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 211/185

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1397 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. augusztus 11.)

az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felfüggesztésének elutasításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,

az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével létrehozott bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 29-én az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok (a továbbiakban: érintett termék) Unióba történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 29-én az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok (a továbbiakban: érintett termék) Unióba történő behozatalára.

2

| (2) | Az intézkedések bevetését követően tíz fél (3) felvetette, hogy a 2018. július 1-jétől 2019. június 30-ig tartó vizsgálati időszak után a piaci feltételek átmenetileg megváltoztak, és e változás miatt a végleges intézkedéseket az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedések bevetését követően tíz fél (3) felvetette, hogy a 2018. július 1-jétől 2019. június 30-ig tartó vizsgálati időszak után a piaci feltételek átmenetileg megváltoztak, és e változás miatt a végleges intézkedéseket az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni.

3

| (3) | Annak érdekében, hogy megvizsgálja az állítólagos megváltozott feltételeknek az uniós piacra gyakorolt esetleges hatásait, a Bizottság 2021. szeptember 3-án úgy határozott, hogy a felfüggesztéssel kapcsolatos észrevételeket részletes vizsgálatnak veti alá, és felkérte az Unióban működő érdeket feleket, hogy szolgáltassanak információkat a vizsgálati időszak utáni, 2020 júliusától 2021 júniusáig tartó időszak, az úgynevezett felfüggesztési vizsgálati időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy megvizsgálja az állítólagos megváltozott feltételeknek az uniós piacra gyakorolt esetleges hatásait, a Bizottság 2021. szeptember 3-án úgy határozott, hogy a felfüggesztéssel kapcsolatos észrevételeket részletes vizsgálatnak veti alá, és felkérte az Unióban működő érdeket feleket, hogy szolgáltassanak információkat a vizsgálati időszak utáni, 2020 júliusától 2021 júniusáig tartó időszak, az úgynevezett felfüggesztési vizsgálati időszak tekintetében.

| (4) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után négy fél: a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a felfüggesztési vizsgálati időszak megválasztását. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után négy fél: a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a felfüggesztési vizsgálati időszak megválasztását.

| (5) | Álláspontjuk szerint a felfüggesztési vizsgálati időszaknak 2020 októberében kellett volna kezdődnie és 2021 júliusát és augusztusát is magában kellett volna foglalnia, hiszen a Bizottság ezekre a hónapokra vonatkozóan is kért adatokat a kérdőívben. |
| --- | --- |

(5)

Álláspontjuk szerint a felfüggesztési vizsgálati időszaknak 2020 októberében kellett volna kezdődnie és 2021 júliusát és augusztusát is magában kellett volna foglalnia, hiszen a Bizottság ezekre a hónapokra vonatkozóan is kért adatokat a kérdőívben.

| (6) | Az első felfüggesztés iránti kérelem 2021. június 17-én érkezett be a Bizottsághoz, és a Bizottság 2021. szeptember 3-án indította el a felfüggesztéssel kapcsolatos vizsgálatot; felfüggesztési vizsgálati időszaknak a kérelem benyújtását megelőző 12 hónapos időszakot választotta, amikor a piaci feltételek állítólagos megváltozása állítólag bekövetkezett. |
| --- | --- |

(6)

Az első felfüggesztés iránti kérelem 2021. június 17-én érkezett be a Bizottsághoz, és a Bizottság 2021. szeptember 3-án indította el a felfüggesztéssel kapcsolatos vizsgálatot; felfüggesztési vizsgálati időszaknak a kérelem benyújtását megelőző 12 hónapos időszakot választotta, amikor a piaci feltételek állítólagos megváltozása állítólag bekövetkezett.

| (7) | Ami 2021 júliusát és augusztusát illeti, a Bizottság azért kért adatokat ezekre a hónapokra vonatkozóan, hogy információkhoz jusson arról, hogyan alakultak a piaci feltételek a felfüggesztési vizsgálati időszak után. Azonban nem mindegyik együttműködő fél rendelkezett ilyen adatokkal. Mindazonáltal – ahogyan az az (53) preambulumbekezdésben látható – a Bizottság a 2021. júliusi és augusztusi adatokat is figyelembe vette, amennyiben azok rendelkezésre álltak. |
| --- | --- |

(7)

Ami 2021 júliusát és augusztusát illeti, a Bizottság azért kért adatokat ezekre a hónapokra vonatkozóan, hogy információkhoz jusson arról, hogyan alakultak a piaci feltételek a felfüggesztési vizsgálati időszak után. Azonban nem mindegyik együttműködő fél rendelkezett ilyen adatokkal. Mindazonáltal – ahogyan az az (53) preambulumbekezdésben látható – a Bizottság a 2021. júliusi és augusztusi adatokat is figyelembe vette, amennyiben azok rendelkezésre álltak.

| (8) | Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

| (9) | A piaci feltételek állítólagos átmeneti megváltozásával kapcsolatban két uniós gyártótól, valamint tíz további érdekelt féltől, köztük felhasználóktól, importőröktől és ágazati szervezetektől érkeztek információk. Az uniós gyártók az egyes kármutatókra vonatkozóan kért információkat is benyújtották. |
| --- | --- |

(9)

A piaci feltételek állítólagos átmeneti megváltozásával kapcsolatban két uniós gyártótól, valamint tíz további érdekelt féltől, köztük felhasználóktól, importőröktől és ágazati szervezetektől érkeztek információk. Az uniós gyártók az egyes kármutatókra vonatkozóan kért információkat is benyújtották.

| (10) | A Bizottság 2022. május 20-án tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján nem kívánja felfüggeszteni az intézkedéseket. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2022. május 20-án tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján nem kívánja felfüggeszteni az intézkedéseket. A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított észrevételeik megtételére.

2.   A MEGVÁLTOZOTT PIACI FELTÉTELEK VIZSGÁLATA

A MEGVÁLTOZOTT PIACI FELTÉTELEK VIZSGÁLATA

| (11) | Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerint a dömpingellenes intézkedések az Unió érdekében felfüggeszthetők, amennyiben a piaci feltételek átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy valószínűtlen, hogy a felfüggesztés nyomán ismét kár következzen be. Ebből következően a dömpingellenes intézkedések csak akkor függeszthetők fel, ha a körülmények olyan mértékben megváltoztak, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, és valószínűtlen a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(11)

Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerint a dömpingellenes intézkedések az Unió érdekében felfüggeszthetők, amennyiben a piaci feltételek átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy valószínűtlen, hogy a felfüggesztés nyomán ismét kár következzen be. Ebből következően a dömpingellenes intézkedések csak akkor függeszthetők fel, ha a körülmények olyan mértékben megváltoztak, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, és valószínűtlen a kár megismétlődése.

2.1.   Az eredeti dömpingellenes vizsgálat ténymegállapításai

Az eredeti dömpingellenes vizsgálat ténymegállapításai

| (12) | A végleges rendelethez vezető vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a 2016-tól 2019 júniusáig tartó figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 53 %-kal nőtt, és piaci részesedése a 2016. évi 22 %-ról a 2018 júliusától 2019 júniusáig tartó vizsgálati időszakra [30–35 %-ot] ért el. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete romlott, és valamennyi fő mutató negatív tendenciát mutatott: a vizsgálati időszakra a termelés 12 %-kal, az uniós piaci értékesítés 27 %-kal, a piaci részesedés [35–40 %-ról 25–30 %-ra], a jövedelmezőség pedig [–0,5 % és –5 % közötti értékről –10 % és –15 % közötti értékre] csökkent. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatására az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(12)

A végleges rendelethez vezető vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a 2016-tól 2019 júniusáig tartó figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 53 %-kal nőtt, és piaci részesedése a 2016. évi 22 %-ról a 2018 júliusától 2019 júniusáig tartó vizsgálati időszakra [30–35 %-ot] ért el. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete romlott, és valamennyi fő mutató negatív tendenciát mutatott: a vizsgálati időszakra a termelés 12 %-kal, az uniós piaci értékesítés 27 %-kal, a piaci részesedés [35–40 %-ról 25–30 %-ra], a jövedelmezőség pedig [–0,5 % és –5 % közötti értékről –10 % és –15 % közötti értékre] csökkent. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatására az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

2.2.   A felfüggesztési vizsgálati időszakban a piaci feltételekben bekövetkezett változások elemzése

A felfüggesztési vizsgálati időszakban a piaci feltételekben bekövetkezett változások elemzése

| (13) | A piaci feltételekben a vizsgálati időszak után bekövetkezett átmeneti változásokat a felek állítása szerint a legfontosabb nyersanyag, a vinil-acetát monomer ellátási láncának zavarai és a fuvarozási költségek jelentős megnövekedése okozták; emiatt a világpiacon hiány következett be az érintett termékből, és jelentős árnövekedések voltak tapasztalhatók. |
| --- | --- |

(13)

A piaci feltételekben a vizsgálati időszak után bekövetkezett átmeneti változásokat a felek állítása szerint a legfontosabb nyersanyag, a vinil-acetát monomer ellátási láncának zavarai és a fuvarozási költségek jelentős megnövekedése okozták; emiatt a világpiacon hiány következett be az érintett termékből, és jelentős árnövekedések voltak tapasztalhatók.

| (14) | A Bizottság további információkérése nyomán a különböző felek által kapott észrevételek és a vizsgálat során összegyűjtött adatok együttes elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valóban voltak ideiglenes zavarok a vinil-acetát monomer globális ellátási láncában. Ezeket a zavarokat elsősorban a 2021 februárjában Texast sújtó téli viharok okozták. Emiatt a vinil-acetát monomer legnagyobb USA-beli gyártói kénytelenek voltak átmenetileg leállítani termelésüket, és vis maiorra hivatkozva beszüntetni a szállításokat, ami 2021 első félévében a vinil-acetát monomer, ezen keresztül pedig a polivinil-alkoholok világpiacán hiányhoz vezetett. Az elemzés rámutatott arra, hogy a polivinil-alkoholok kínálatával kapcsolatban a legfontosabb probléma valóban az – elsősorban USA-beli és japán – alternatív beszerzési források elapadása volt, ahogyan azt a 2.3.2. szakasz bemutatja. A helyzet azonban időközben rendeződött, és arra lehet számítani, hogy 2022 folyamán visszaállnak a szokásos termelési volumenek. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság további információkérése nyomán a különböző felek által kapott észrevételek és a vizsgálat során összegyűjtött adatok együttes elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valóban voltak ideiglenes zavarok a vinil-acetát monomer globális ellátási láncában. Ezeket a zavarokat elsősorban a 2021 februárjában Texast sújtó téli viharok okozták. Emiatt a vinil-acetát monomer legnagyobb USA-beli gyártói kénytelenek voltak átmenetileg leállítani termelésüket, és vis maiorra hivatkozva beszüntetni a szállításokat, ami 2021 első félévében a vinil-acetát monomer, ezen keresztül pedig a polivinil-alkoholok világpiacán hiányhoz vezetett. Az elemzés rámutatott arra, hogy a polivinil-alkoholok kínálatával kapcsolatban a legfontosabb probléma valóban az – elsősorban USA-beli és japán – alternatív beszerzési források elapadása volt, ahogyan azt a 2.3.2. szakasz bemutatja. A helyzet azonban időközben rendeződött, és arra lehet számítani, hogy 2022 folyamán visszaállnak a szokásos termelési volumenek.

| (15) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Cepi, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottság azon következtetését, hogy a vinil-acetát monomer termelési volumenei visszaálltak a szokásos szintre. |
| --- | --- |

(15)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Cepi, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottság azon következtetését, hogy a vinil-acetát monomer termelési volumenei visszaálltak a szokásos szintre.

| (16) | A felek előadták, hogy a vinil-acetát monomerből még mindig hiány van a világpiacon, hiszen egyes kiadványok szerint az USA-beli gyártók sok esetben vis maiorra hivatkozva továbbra sem szállítanak, ezért nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy vissza fognak állni a szokásos termelési volumenek. |
| --- | --- |

(16)

A felek előadták, hogy a vinil-acetát monomerből még mindig hiány van a világpiacon, hiszen egyes kiadványok szerint az USA-beli gyártók sok esetben vis maiorra hivatkozva továbbra sem szállítanak, ezért nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy vissza fognak állni a szokásos termelési volumenek.

| (17) | Ezt a felvetést el kellett utasítani. Először: a Bizottság elemezte a texasi téli viharok hatását, amely a felfüggesztés iránti kérelem szerint az egyik fő oka volt a piaci feltételek megváltozásának. A vizsgálat kimutatta, hogy a 2021. évi téli viharok hatása csaknem teljesen elmúlt. A vinil-acetát monomer egyik legnagyobb USA-beli gyártója által szolgáltatott adatok azt mutatták, hogy a termelés 2021 második negyedévében visszatért a szokásos szintre, 2021 harmadik negyedévében pedig túllépte a vihar előtti szintet. Másodszor: a vis maiorra való hivatkozás, amelyre a felek utalnak, a felfüggesztési vizsgálati időszak után történt, és egy-egy gyártót érintő egy-egy konkrét eseménnyel függött össze, tehát nem jelentette a piaci feltételek általános megváltozását. |
| --- | --- |

(17)

Ezt a felvetést el kellett utasítani. Először: a Bizottság elemezte a texasi téli viharok hatását, amely a felfüggesztés iránti kérelem szerint az egyik fő oka volt a piaci feltételek megváltozásának. A vizsgálat kimutatta, hogy a 2021. évi téli viharok hatása csaknem teljesen elmúlt. A vinil-acetát monomer egyik legnagyobb USA-beli gyártója által szolgáltatott adatok azt mutatták, hogy a termelés 2021 második negyedévében visszatért a szokásos szintre, 2021 harmadik negyedévében pedig túllépte a vihar előtti szintet. Másodszor: a vis maiorra való hivatkozás, amelyre a felek utalnak, a felfüggesztési vizsgálati időszak után történt, és egy-egy gyártót érintő egy-egy konkrét eseménnyel függött össze, tehát nem jelentette a piaci feltételek általános megváltozását.

| (18) | A felhasználók azt is állították, hogy az intézkedések bevezetése nyomán Kína csökkentette a polivinil-alkoholok termelését. Ennek szerintük az volt az oka, hogy Kínában a kínai kormány politikájában bekövetkezett egyes változások, köztük a „kettős energiakontroll” politikája, valamint a 2022. évi téli olimpiai játékokhoz kapcsolódó környezetszennyezés-minimalizálási és energiamegtakarítási program miatt beszűkült a vinil-acetát monomer kínálata. A vinil-acetát monomert nemcsak a polivinil-alkoholok gyártásában használják fel, az anyag sokcélú sztenderd vegyipari termék. A felhasználók szerint a kínálat beszűkülése miatt a vinil-acetát monomer ára annyira megemelkedett, hogy a kínai gyártók érdemesebbnek látták a vinil-acetát monomer termelésére és értékesítésre koncentrálni, mint hogy abból polivinil-alkoholokat állítsanak elő. |
| --- | --- |

(18)

A felhasználók azt is állították, hogy az intézkedések bevezetése nyomán Kína csökkentette a polivinil-alkoholok termelését. Ennek szerintük az volt az oka, hogy Kínában a kínai kormány politikájában bekövetkezett egyes változások, köztük a „kettős energiakontroll” politikája, valamint a 2022. évi téli olimpiai játékokhoz kapcsolódó környezetszennyezés-minimalizálási és energiamegtakarítási program miatt beszűkült a vinil-acetát monomer kínálata. A vinil-acetát monomert nemcsak a polivinil-alkoholok gyártásában használják fel, az anyag sokcélú sztenderd vegyipari termék. A felhasználók szerint a kínálat beszűkülése miatt a vinil-acetát monomer ára annyira megemelkedett, hogy a kínai gyártók érdemesebbnek látták a vinil-acetát monomer termelésére és értékesítésre koncentrálni, mint hogy abból polivinil-alkoholokat állítsanak elő.

| (19) | A vizsgálat keretében összegyűjtött adatok azonban nem támasztották alá ezt az érvelést. Ahogyan az a 2.3.2. szakaszban látható, a EU-ban felszámított kínai exportárak a felfüggesztési vizsgálati időszakot és az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát összehasonlítva nem mutattak jelentős eltérést. Emellett a kínai globális polivinil-acetát-export volumenét elemezve a Bizottság azt tapasztalta, hogy az exportált mennyiségek a felfüggesztési vizsgálati időszakban azonosak voltak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalttal (lásd az 1. táblázatot). Egyedül az Unióba irányuló export csökkent, de ezt a csökkentést ellensúlyozta a Dél-Koreába, a Malajziába, a Szingapúrba és a Vietnámba irányuló export azonos mértékű növekedése. A vinil-acetát monomer állítólag beszűkült kínálata tehát nem befolyásolta a kínai gyártók polivinil-alkohol-termelési kapacitását, és az Unióba irányuló kisebb exportvolumen elsősorban a Kínából érkező polivinil-alkoholokra kivetett dömpingellenes vámoknak volt betudható.

  1. táblázat


  A kínai polivinil-alkohol-export (tonna)









  Rendeltetési ország | Vizsgálati időszak | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 53 602 | 31 300 |
| Brazília | 6 075 | 6 097 |
| Kanada | 2 626 | 2 903 |
| India | 16 421 | 19 651 |
| Indonézia | 8 412 | 7 472 |
| Dél-Korea | 5 957 | 13 788 |
| Malajzia | 5 304 | 12 950 |
| Pakisztán | 9 106 | 11 095 |
| Szingapúr | 3 828 | 5 120 |
| Thaiföld | 3 557 | 3 071 |
| Törökország | 8 111 | 7 984 |
| Egyesült Államok | 3 973 | 3 589 |
| Vietnám | 4 416 | 6 293 |
| ÖSSZESEN | 131 388 | 131 313 |
| Forrás: Globális kereskedelmi atlasz |

(19)

A vizsgálat keretében összegyűjtött adatok azonban nem támasztották alá ezt az érvelést. Ahogyan az a 2.3.2. szakaszban látható, a EU-ban felszámított kínai exportárak a felfüggesztési vizsgálati időszakot és az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát összehasonlítva nem mutattak jelentős eltérést. Emellett a kínai globális polivinil-acetát-export volumenét elemezve a Bizottság azt tapasztalta, hogy az exportált mennyiségek a felfüggesztési vizsgálati időszakban azonosak voltak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalttal (lásd az 1. táblázatot). Egyedül az Unióba irányuló export csökkent, de ezt a csökkentést ellensúlyozta a Dél-Koreába, a Malajziába, a Szingapúrba és a Vietnámba irányuló export azonos mértékű növekedése. A vinil-acetát monomer állítólag beszűkült kínálata tehát nem befolyásolta a kínai gyártók polivinil-alkohol-termelési kapacitását, és az Unióba irányuló kisebb exportvolumen elsősorban a Kínából érkező polivinil-alkoholokra kivetett dömpingellenes vámoknak volt betudható.

1. táblázat

1. táblázat

A kínai polivinil-alkohol-export (tonna)

A kínai polivinil-alkohol-export (tonna)

Rendeltetési ország

Rendeltetési ország

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

EU-27

53 602

31 300

Brazília

6 075

6 097

Kanada

2 626

2 903

India

16 421

19 651

Indonézia

8 412

7 472

Dél-Korea

5 957

13 788

Malajzia

5 304

12 950

Pakisztán

9 106

11 095

Szingapúr

3 828

5 120

Thaiföld

3 557

3 071

Törökország

8 111

7 984

Egyesült Államok

3 973

3 589

Vietnám

4 416

6 293

ÖSSZESEN

131 388

131 313

Forrás: Globális kereskedelmi atlasz

Forrás:

| (20) | A felhasználók utaltak az ellátási láncokkal összefüggésben a Covid19-világjárvány miatt tapasztalt problémákra. A szállítókonténerek hiánya valóban növelte különösen a Kínából való, illetve az Atlanti-óceánon keresztüli fuvarozás költségeit, és ez részlegesen zavarokat okozott a globális fuvarozási láncokban. |
| --- | --- |

(20)

A felhasználók utaltak az ellátási láncokkal összefüggésben a Covid19-világjárvány miatt tapasztalt problémákra. A szállítókonténerek hiánya valóban növelte különösen a Kínából való, illetve az Atlanti-óceánon keresztüli fuvarozás költségeit, és ez részlegesen zavarokat okozott a globális fuvarozási láncokban.

| (21) | Végezetül az importőrök és a felhasználók azt is előadták, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig nincs abban a helyzetben, hogy teljes mértékben ki tudja elégíteni a polivinil-alkoholok iránti uniós keresletet. A Bizottság megjegyezte, hogy miközben az intézkedések bevezetése után az uniós gazdasági ágazat elkezdte növelni termelését, a felfüggesztési vizsgálati időszakban valóban nem volt abban a helyzetben, hogy teljes mértékben kielégítse az uniós keresletet, részben azért, mert korábban csökkentette kapacitásait, részben pedig a vinil-acetát monomer kínálatának globális beszűkülése miatt. Ez semmiképpen sem új körülmény, hiszen az uniós gazdasági ágazat már az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában sem volt abban a helyzetben, hogy teljes mértékben ellássa az uniós polivinil-alkohol-felhasználókat. Az uniós kereslet kielégítésére való képesség továbbá az intézkedések felfüggesztése szempontjából nem tartozik a piaci feltételek közé. |
| --- | --- |

(21)

Végezetül az importőrök és a felhasználók azt is előadták, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig nincs abban a helyzetben, hogy teljes mértékben ki tudja elégíteni a polivinil-alkoholok iránti uniós keresletet. A Bizottság megjegyezte, hogy miközben az intézkedések bevezetése után az uniós gazdasági ágazat elkezdte növelni termelését, a felfüggesztési vizsgálati időszakban valóban nem volt abban a helyzetben, hogy teljes mértékben kielégítse az uniós keresletet, részben azért, mert korábban csökkentette kapacitásait, részben pedig a vinil-acetát monomer kínálatának globális beszűkülése miatt. Ez semmiképpen sem új körülmény, hiszen az uniós gazdasági ágazat már az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában sem volt abban a helyzetben, hogy teljes mértékben ellássa az uniós polivinil-alkohol-felhasználókat. Az uniós kereslet kielégítésére való képesség továbbá az intézkedések felfüggesztése szempontjából nem tartozik a piaci feltételek közé.

| (22) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Cepi, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a Bizottság nem volt hajlandó figyelembe venni a körülmények megváltozásaként, hogy az uniós gazdasági ágazat képtelen volt kielégíteni az európai keresletet, miközben kifejezetten elfogadta, hogy a kereslet kielégítésére való képesség hiánya közvetlen következménye volt annak, hogy a vinil-acetát monomerből hiány van a piacon. |
| --- | --- |

(22)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Cepi, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a Bizottság nem volt hajlandó figyelembe venni a körülmények megváltozásaként, hogy az uniós gazdasági ágazat képtelen volt kielégíteni az európai keresletet, miközben kifejezetten elfogadta, hogy a kereslet kielégítésére való képesség hiánya közvetlen következménye volt annak, hogy a vinil-acetát monomerből hiány van a piacon.

| (23) | Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat már a vinil-acetát monomer beszerzésének nehézzé válása előtt sem volt képes kielégíteni a teljes uniós keresletet, továbbá, ahogyan azt a (36) és a (37) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette a termelését jelentősen a felfüggesztési vizsgálati időszak során. Éppen ellenkezőleg, a 2. táblázatban egyértelműen látható, hogy az uniós piacon tapasztalt kínálatcsökkenés a behozatal jelentős visszaesésének volt betudható, nem pedig annak, hogy az uniós gazdasági ágazat keveset termelt. Ennélfogva ez a körülmény nem tekinthető a piaci feltételek olyan megváltozásának, amely indokolja a meglévő intézkedések felfüggesztését. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(23)

Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat már a vinil-acetát monomer beszerzésének nehézzé válása előtt sem volt képes kielégíteni a teljes uniós keresletet, továbbá, ahogyan azt a (36) és a (37) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette a termelését jelentősen a felfüggesztési vizsgálati időszak során. Éppen ellenkezőleg, a 2. táblázatban egyértelműen látható, hogy az uniós piacon tapasztalt kínálatcsökkenés a behozatal jelentős visszaesésének volt betudható, nem pedig annak, hogy az uniós gazdasági ágazat keveset termelt. Ennélfogva ez a körülmény nem tekinthető a piaci feltételek olyan megváltozásának, amely indokolja a meglévő intézkedések felfüggesztését. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

2.3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete a felfüggesztési vizsgálati időszakban

Az uniós gazdasági ágazat helyzete a felfüggesztési vizsgálati időszakban

| (24) | Az uniós gazdasági ágazatnak a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli gazdasági helyzetére vonatkozó értékelés magában foglalta azoknak a legfontosabb gazdasági mutatóknak az elemzését, amelyek befolyásolták az uniós gazdasági ágazat gazdasági állapotát a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(24)

Az uniós gazdasági ágazatnak a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli gazdasági helyzetére vonatkozó értékelés magában foglalta azoknak a legfontosabb gazdasági mutatóknak az elemzését, amelyek befolyásolták az uniós gazdasági ágazat gazdasági állapotát a figyelembe vett időszakban.

| (25) | Az Ahlstrom-Munksjö az érdekelt felek tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben előadta, hogy a Bizottság a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli helyzetet a 2016-os helyzettel hasonlította össze, holott az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakával kellett volna összehasonlítania. |
| --- | --- |

(25)

Az Ahlstrom-Munksjö az érdekelt felek tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben előadta, hogy a Bizottság a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli helyzetet a 2016-os helyzettel hasonlította össze, holott az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakával kellett volna összehasonlítania.

| (26) | Ezt a felvetést el kellett utasítani. A Bizottság a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli helyzetet egyértelműen az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt helyzettel hasonlította össze. Emellett egyes mutatók esetében az uniós gazdasági ágazatnak a kárt okozó kínai dömpingelt behozatal megugrása előtti, 2016-os helyzetével is végzett összehasonlítást. |
| --- | --- |

(26)

Ezt a felvetést el kellett utasítani. A Bizottság a felfüggesztési vizsgálati időszakbeli helyzetet egyértelműen az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt helyzettel hasonlította össze. Emellett egyes mutatók esetében az uniós gazdasági ágazatnak a kárt okozó kínai dömpingelt behozatal megugrása előtti, 2016-os helyzetével is végzett összehasonlítást.

2.3.1.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (27) | A szabadpiaci felhasználás a felfüggesztési vizsgálati időszakban 52 %-kal kisebb volt, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ez a csökkenés a behozatal csökkenésének tudható be, hiszen a 2.3.4. szakaszban foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítései lényegében változatlanok maradtak. A belső felhasználást ezek a fejlemények nem érintették, ezért az változatlan maradt. |
| --- | --- |

(27)

A szabadpiaci felhasználás a felfüggesztési vizsgálati időszakban 52 %-kal kisebb volt, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ez a csökkenés a behozatal csökkenésének tudható be, hiszen a 2.3.4. szakaszban foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítései lényegében változatlanok maradtak. A belső felhasználást ezek a fejlemények nem érintették, ezért az változatlan maradt.

2.3.2.   Az érintett országból és a harmadik országokból érkező behozatal

Az érintett országból és a harmadik országokból érkező behozatal

2. táblázat

2. táblázat

A Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal

A Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal

| | Vizsgálati időszak | 2020. harmadik negyedév | 2020. negyedik negyedév | 2021. első negyedév | 2021. második negyedév | 2020. második félév | 2021. első félév | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal Kínából (tonna) | 53 930 | 6 668 | 650 | 6 250 | 6 994 | 7 318 | 13 244 | 20 562 |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) (4) | 100 | 49 | 5 | 46 | 52 | 27 | 49 | 38 |
| Behozatal más harmadik országokból (tonna) | 60 623 | 2 186 | 1 217 | 6 292 | 3 956 | 3 403 | 10 248 | 13 651 |
| Index (vizsgálati időszak = 100) | 100 | 14 | 8 | 42 | 26 | 11 | 34 | 23 |
| Forrás: Comext adatbázis |

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

2020. harmadik negyedév

2020. harmadik negyedév

2020. negyedik negyedév

2020. negyedik negyedév

2021. első negyedév

2021. első negyedév

2021. második negyedév

2021. második negyedév

2020. második félév

2020. második félév

2021. első félév

2021. első félév

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Behozatal Kínából (tonna)

53 930

6 668

650

6 250

6 994

7 318

13 244

20 562

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) (4)

4

100

49

5

46

52

27

49

38

Behozatal más harmadik országokból (tonna)

60 623

2 186

1 217

6 292

3 956

3 403

10 248

13 651

Index (vizsgálati időszak = 100)

100

14

8

42

26

11

34

23

Forrás: Comext adatbázis

Forrás:

| (28) | A legfontosabb exportáló országokból (Kína, Tajvan, Japán, USA) érkező behozatal a felfüggesztési vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest jelentősen lecsökkent. A volumeneket tekintve a legnagyobb mértékű visszaesés az USA-ból érkező import esetében következett be. |
| --- | --- |

(28)

A legfontosabb exportáló országokból (Kína, Tajvan, Japán, USA) érkező behozatal a felfüggesztési vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest jelentősen lecsökkent. A volumeneket tekintve a legnagyobb mértékű visszaesés az USA-ból érkező import esetében következett be.

| (29) | A helyzet értékelése azt mutatta, hogy ez a jelentős visszaesés több tényező együttes hatásának volt betudható. Globális szinten a behozatal csökkenése egybeesett a Covid19-világjárvány miatt a globális ellátási láncok működésében tapasztalt problémákkal. Kína esetében ugyanakkor a behozatal visszaesése a Kínából származó polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedésekkel is egybeesett, miközben – ahogyan azt a 2.2. szakasz bemutatja – a Kínából más rendeltetési országokba irányuló kivitel összesített volumene állandó maradt. Az USA esetében a behozatal visszaesését fokozta, hogy a téli viharok miatt hiány mutatkozott a vinil-acetát monomer piacán. |
| --- | --- |

(29)

A helyzet értékelése azt mutatta, hogy ez a jelentős visszaesés több tényező együttes hatásának volt betudható. Globális szinten a behozatal csökkenése egybeesett a Covid19-világjárvány miatt a globális ellátási láncok működésében tapasztalt problémákkal. Kína esetében ugyanakkor a behozatal visszaesése a Kínából származó polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedésekkel is egybeesett, miközben – ahogyan azt a 2.2. szakasz bemutatja – a Kínából más rendeltetési országokba irányuló kivitel összesített volumene állandó maradt. Az USA esetében a behozatal visszaesését fokozta, hogy a téli viharok miatt hiány mutatkozott a vinil-acetát monomer piacán.

| (30) | Mindezen tényezők miatt – a legnagyobb mértékben 2020 második félévében – lecsökkent az exportálható polivinil-alkoholok termelése. A helyzet 2021 első félévében elkezdődött konszolidációját azonban megzavarták az USA-beli téli viharok. Minthogy azonban az USA-t 2021 telén sújtó viharok miatti kár csak rövid távon fejtett ki hatást, a vinil-acetát monomer beszerzésének nehézségei már szűnőben vannak. Az uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott információk szerint az USA-ban a vinil-acetát monomer termelése terén – a téli viharok miatti visszaesés után – 2022 első féléve óta konszolidáció figyelhető meg. |
| --- | --- |

(30)

Mindezen tényezők miatt – a legnagyobb mértékben 2020 második félévében – lecsökkent az exportálható polivinil-alkoholok termelése. A helyzet 2021 első félévében elkezdődött konszolidációját azonban megzavarták az USA-beli téli viharok. Minthogy azonban az USA-t 2021 telén sújtó viharok miatti kár csak rövid távon fejtett ki hatást, a vinil-acetát monomer beszerzésének nehézségei már szűnőben vannak. Az uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott információk szerint az USA-ban a vinil-acetát monomer termelése terén – a téli viharok miatti visszaesés után – 2022 első féléve óta konszolidáció figyelhető meg.

| (31) | A Kínából érkező behozatali volumen a jelentős mértékű (62 %-os) visszaesés ellenére a vizsgálati időszakban számottevő maradt. Emellett a kínai átlagos importár csak 2 %-kal volt magasabb az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szintnél. Ez az importár még mindig 4 %-kal elmarad attól az árszinttől, amely az eredeti vizsgálat következtetései szerint még nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak. (5) Említést érdemel emellett, hogy a kínai behozatal átlagos importára a dömpingellenes vámok levonása után átlagosan 38 %-kal alacsonyabb a kárt nem okozó árszintnél.

  3. táblázat


  Kínai importárak | Vizsgálati időszak | 2020. harmadik negyedév | 2020. negyedik negyedév | 2021. első negyedév | 2021. második negyedév | 2020. második félév | 2021. első félév | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai importár (EUR/tonna) | 1 498 | 1 370 | 1 346 | 1 393 | 1 835 | 1 368 | 1 627 | 1 535 |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) | 100 | 91 | 90 | 93 | 122 | 91 | 109 | 102 |
| Forrás: Comext adatbázis |

(31)

A Kínából érkező behozatali volumen a jelentős mértékű (62 %-os) visszaesés ellenére a vizsgálati időszakban számottevő maradt. Emellett a kínai átlagos importár csak 2 %-kal volt magasabb az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szintnél. Ez az importár még mindig 4 %-kal elmarad attól az árszinttől, amely az eredeti vizsgálat következtetései szerint még nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak. (5) Említést érdemel emellett, hogy a kínai behozatal átlagos importára a dömpingellenes vámok levonása után átlagosan 38 %-kal alacsonyabb a kárt nem okozó árszintnél.

5

3. táblázat

3. táblázat

Kínai importárak

Kínai importárak

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

2020. harmadik negyedév

2020. harmadik negyedév

2020. negyedik negyedév

2020. negyedik negyedév

2021. első negyedév

2021. első negyedév

2021. második negyedév

2021. második negyedév

2020. második félév

2020. második félév

2021. első félév

2021. első félév

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Kínai importár (EUR/tonna)

1 498

1 370

1 346

1 393

1 835

1 368

1 627

1 535

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100)

100

91

90

93

122

91

109

102

Forrás: Comext adatbázis

Forrás:

| (32) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy az intézkedések bevezetése után a Kínából érkező behozatal csaknem teljesen megszűnt, és az uniós polivinil-alkohol-felhasználók csak azután voltak kénytelenek ismét kínai származású terméket vásárolni, hogy a vinil-acetát monomer beszerzési nehézségei miatt hiány alakult ki a polivinil-alkoholok piacán. Ezért a fél álláspontja szerint az uniós gazdasági ágazat nem lehetett kiszolgáltatott helyzetben a polivinil-alkoholok Kínából érkező behozatala miatt. |
| --- | --- |

(32)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy az intézkedések bevezetése után a Kínából érkező behozatal csaknem teljesen megszűnt, és az uniós polivinil-alkohol-felhasználók csak azután voltak kénytelenek ismét kínai származású terméket vásárolni, hogy a vinil-acetát monomer beszerzési nehézségei miatt hiány alakult ki a polivinil-alkoholok piacán. Ezért a fél álláspontja szerint az uniós gazdasági ágazat nem lehetett kiszolgáltatott helyzetben a polivinil-alkoholok Kínából érkező behozatala miatt.

| (33) | Először: a Bizottság elmagyarázta, hogy jelen eljárás szempontjából nem releváns annak meghatározása, hogy van-e ok-okozati összefüggés a megállapított kár és a vizsgált behozatal között. Ha az uniós gazdasági ágazat nem képes elviselni az alacsony árakon érkező behozatal újbóli megjelenését, akkor valószínűtlen a hatályban lévő intézkedések felfüggesztése, hiszen a felfüggesztés csak súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ennek megfelelően a Bizottság nem fogalmazott meg olyan következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából jelenleg érkező behozatal miatt van kiszolgáltatott helyzetben. |
| --- | --- |

(33)

Először: a Bizottság elmagyarázta, hogy jelen eljárás szempontjából nem releváns annak meghatározása, hogy van-e ok-okozati összefüggés a megállapított kár és a vizsgált behozatal között. Ha az uniós gazdasági ágazat nem képes elviselni az alacsony árakon érkező behozatal újbóli megjelenését, akkor valószínűtlen a hatályban lévő intézkedések felfüggesztése, hiszen a felfüggesztés csak súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ennek megfelelően a Bizottság nem fogalmazott meg olyan következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából jelenleg érkező behozatal miatt van kiszolgáltatott helyzetben.

| (34) | Másodszor: a Kínából érkező behozatal csökkenése várt következménye volt a dömpingellenes vámok kivetésének. A kínai termelési kapacitások azonban továbbra is rendelkezésre állnak, és az Unióban továbbra is van kereslet a kínai behozatal iránt. Ahogyan arra a (31) preambulumbekezdés utal, az uniós polivinil-alkohol-felhasználók továbbra is nagy mennyiségekben vásárolnak Kínából polivinil-alkoholokat, de tisztességes árakon. Továbbá, ahogyan arra a (66) preambulumbekezdés rámutat, a dömpingellenes vámok ellenére a felhasználók továbbra is nyereségesek. Ez annak a jele, hogy a dömpingellenes vámok a kívánt hatást fejtik ki. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor: a Kínából érkező behozatal csökkenése várt következménye volt a dömpingellenes vámok kivetésének. A kínai termelési kapacitások azonban továbbra is rendelkezésre állnak, és az Unióban továbbra is van kereslet a kínai behozatal iránt. Ahogyan arra a (31) preambulumbekezdés utal, az uniós polivinil-alkohol-felhasználók továbbra is nagy mennyiségekben vásárolnak Kínából polivinil-alkoholokat, de tisztességes árakon. Továbbá, ahogyan arra a (66) preambulumbekezdés rámutat, a dömpingellenes vámok ellenére a felhasználók továbbra is nyereségesek. Ez annak a jele, hogy a dömpingellenes vámok a kívánt hatást fejtik ki. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

2.3.3.   Termelés és termelési kapacitás

Termelés és termelési kapacitás

| (35) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | Vizsgálati időszak | 2020. harmadik negyedév | 2020. negyedik negyedév | 2021. első negyedév | 2021. második negyedév | 2020. második félév | 2021. első félév | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [80 000 –90 000 ] | [15 000 –20 000 ] | [15 000 –20 000 ] | [20 000 –25 000 ] | [20 000 –25 000 ] | [30 000 –40 000 ] | [40 000 –50 000 ] | [80 000 –90 000 ] |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) | 100 | 75 | 90 | 102 | 113 | 83 | 108 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [100 000 –120 000 ] | [20 000 –30 000 ] | [20 000 –30 000 ] | [20 000 –30 000 ] | [20 000 –30 000 ] | [50 000 –60 000 ] | [50 000 –60 000 ] | [100 000 –120 000 ] |
| Index (vizsgálati időszak = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(35)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

2020. harmadik negyedév

2020. harmadik negyedév

2020. negyedik negyedév

2020. negyedik negyedév

2021. első negyedév

2021. első negyedév

2021. második negyedév

2021. második negyedév

2020. második félév

2020. második félév

2021. első félév

2021. első félév

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[80 000 –90 000 ]

[15 000 –20 000 ]

[15 000 –20 000 ]

[20 000 –25 000 ]

[20 000 –25 000 ]

[30 000 –40 000 ]

[40 000 –50 000 ]

[80 000 –90 000 ]

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100)

100

75

90

102

113

83

108

95

Termelési kapacitás (tonna)

[100 000 –120 000 ]

[20 000 –30 000 ]

[20 000 –30 000 ]

[20 000 –30 000 ]

[20 000 –30 000 ]

[50 000 –60 000 ]

[50 000 –60 000 ]

[100 000 –120 000 ]

Index (vizsgálati időszak = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (36) | Az uniós gazdasági ágazat összesített termelési volumene a felfüggesztési vizsgálati időszakban 5 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szint alá csökkent, miközben a kapacitások változatlanok maradtak. A negyedévenkénti adatok ugyanakkor árnyaltabb képet mutatnak. |
| --- | --- |

(36)

Az uniós gazdasági ágazat összesített termelési volumene a felfüggesztési vizsgálati időszakban 5 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szint alá csökkent, miközben a kapacitások változatlanok maradtak. A negyedévenkénti adatok ugyanakkor árnyaltabb képet mutatnak.

| (37) | A termelési volumen a felfüggesztési vizsgálati időszak első negyedévében – amely egyben az intézkedések bevezetése előtti utolsó negyedév is volt – még csökkent, tehát az uniós gazdasági ágazat még a Kínából érkező behozatal miatti nyomás hatása alatt állt. A dömpingellenes vámok kivetése után, azaz 2020 októberétől a termelési volumenek ismét növekedésnek indultak, és a felfüggesztési vizsgálati időszak második felében már 8 %-kal voltak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szint felett. |
| --- | --- |

(37)

A termelési volumen a felfüggesztési vizsgálati időszak első negyedévében – amely egyben az intézkedések bevezetése előtti utolsó negyedév is volt – még csökkent, tehát az uniós gazdasági ágazat még a Kínából érkező behozatal miatti nyomás hatása alatt állt. A dömpingellenes vámok kivetése után, azaz 2020 októberétől a termelési volumenek ismét növekedésnek indultak, és a felfüggesztési vizsgálati időszak második felében már 8 %-kal voltak az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szint felett.

2.3.4.   Értékesítési volumen

Értékesítési volumen

| (38) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és értékesítési árak | Vizsgálati időszak | 2020. harmadik negyedév | 2020. negyedik negyedév | 2021. első negyedév | 2021. második negyedév | 2020. második félév | 2021. első félév | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | [40 000 –50 000 ] | [5 000 –10 000 ] | [5 000 –10 000 ] | [10 000 –15 000 ] | [10 000 –15 000 ] | [15 000 –20 000 ] | [25 000 –30 000 ] | [40 000 –50 000 ] |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) | 100 | 77 | 80 | 119 | 118 | 79 | 118 | 99 |
| Az uniós gyártók értékesítési ára (EUR/tonna) | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) | 100 | 98 | 100 | 100 | 105 | 99 | 103 | 101 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 | 1,5 –2,5 |
| Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100) | 100 | 76 | 74 | 85 | 92 | 75 | 88 | 83 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(38)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és értékesítési árak

Értékesítési volumen és értékesítési árak

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

2020. harmadik negyedév

2020. harmadik negyedév

2020. negyedik negyedév

2020. negyedik negyedév

2021. első negyedév

2021. első negyedév

2021. második negyedév

2021. második negyedév

2020. második félév

2020. második félév

2021. első félév

2021. első félév

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

[40 000 –50 000 ]

[5 000 –10 000 ]

[5 000 –10 000 ]

[10 000 –15 000 ]

[10 000 –15 000 ]

[15 000 –20 000 ]

[25 000 –30 000 ]

[40 000 –50 000 ]

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100)

100

77

80

119

118

79

118

99

Az uniós gyártók értékesítési ára (EUR/tonna)

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100)

100

98

100

100

105

99

103

101

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

1,5 –2,5

Index (az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka = 100)

100

76

74

85

92

75

88

83

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (39) | Az uniós értékesítési volumen viszonylag állandó, az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szintnek megfelelő szinten maradt. Ugyanez mondható el az értékesítési árakról. A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos polivinil-alkohol-ára 1 %-kal volt magasabb, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ugyanakkor a felfüggesztési vizsgálati időszak első felében – a termelési volumenhez hasonlóan – mind a mennyiségek, mind az árak jelentős csökkenést kezdtek mutatni az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. A dömpingellenes vámok hatálybalépése után ez a két mutató szintén növekedni kezdett, és az utolsó negyedévben az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztaltnál 18 %-kal, illetve 5 %-kal magasabb értéket ért el. |
| --- | --- |

(39)

Az uniós értékesítési volumen viszonylag állandó, az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt szintnek megfelelő szinten maradt. Ugyanez mondható el az értékesítési árakról. A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos polivinil-alkohol-ára 1 %-kal volt magasabb, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ugyanakkor a felfüggesztési vizsgálati időszak első felében – a termelési volumenhez hasonlóan – mind a mennyiségek, mind az árak jelentős csökkenést kezdtek mutatni az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. A dömpingellenes vámok hatálybalépése után ez a két mutató szintén növekedni kezdett, és az utolsó negyedévben az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztaltnál 18 %-kal, illetve 5 %-kal magasabb értéket ért el.

| (40) | A polivinil-alkoholok előállítási költsége a felfüggesztési vizsgálati időszak első két negyedévében a vinil-acetát monomer árának világpiaci alakulását követve csökkent. Az előállítási költség ugyanakkor a harmadik negyedévben – azaz akkor, amikor a 2.3.2. szakaszban bemutatott módon az USA-ban problémák léptek fel a vinil-acetát monomer termelése terén – ismét növekedésnek indult, és a vinil-acetát monomer árának növekedését követve a felfüggesztési vizsgálati időszak második negyedévéhez képest 14 %-kal magasabb értéket ért el. |
| --- | --- |

(40)

A polivinil-alkoholok előállítási költsége a felfüggesztési vizsgálati időszak első két negyedévében a vinil-acetát monomer árának világpiaci alakulását követve csökkent. Az előállítási költség ugyanakkor a harmadik negyedévben – azaz akkor, amikor a 2.3.2. szakaszban bemutatott módon az USA-ban problémák léptek fel a vinil-acetát monomer termelése terén – ismét növekedésnek indult, és a vinil-acetát monomer árának növekedését követve a felfüggesztési vizsgálati időszak második negyedévéhez képest 14 %-kal magasabb értéket ért el.

| (41) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottságnak az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival kapcsolatos következtetéseit. |
| --- | --- |

(41)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottságnak az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival kapcsolatos következtetéseit.

| (42) | Az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy a Kínából kiinduló export árai nagyobb mértékben nőttek, mint az uniós gazdasági ágazat árai, és ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége jelentős mértékben lecsökkent. Az Ahlstrom-Munksjö szerint e csökkenés hatására az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 18 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(42)

Az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy a Kínából kiinduló export árai nagyobb mértékben nőttek, mint az uniós gazdasági ágazat árai, és ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége jelentős mértékben lecsökkent. Az Ahlstrom-Munksjö szerint e csökkenés hatására az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 18 %-kal nőtt.

| (43) | Ez az elemzés nyilvánvalóan téves. Először: a kínai importárak a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindössze egy százalékponttal voltak magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál, és ennek ellenére még a dömpingellenes vámokkal együtt is alákínáltak az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árának. Másodszor: a termelési egységköltség negyedévenkénti vizsgálatából kiderült, hogy a mutató a felfüggesztési vizsgálati időszak első két negyedévében bekövetkezett csökkenés után ismét nőni kezdett (követve a vinil-acetát monomer árának növekedését). Az előállítási költség a felfüggesztési vizsgálati időszak utolsó negyedévében 21 %-kal volt magasabb az első negyedévinél, miközben ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai csak 7 %-kal nőttek. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ismét nyereségessé váljon, de egyúttal azt is jelzi, hogy a kedvező tendencia csak nemrég kezdődött (hiszen csak a negyedik negyedévben volt megfigyelhető), és nem volt elegendő a nyereségcél eléréséhez (lásd a (49) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(43)

Ez az elemzés nyilvánvalóan téves. Először: a kínai importárak a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindössze egy százalékponttal voltak magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál, és ennek ellenére még a dömpingellenes vámokkal együtt is alákínáltak az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árának. Másodszor: a termelési egységköltség negyedévenkénti vizsgálatából kiderült, hogy a mutató a felfüggesztési vizsgálati időszak első két negyedévében bekövetkezett csökkenés után ismét nőni kezdett (követve a vinil-acetát monomer árának növekedését). Az előállítási költség a felfüggesztési vizsgálati időszak utolsó negyedévében 21 %-kal volt magasabb az első negyedévinél, miközben ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai csak 7 %-kal nőttek. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ismét nyereségessé váljon, de egyúttal azt is jelzi, hogy a kedvező tendencia csak nemrég kezdődött (hiszen csak a negyedik negyedévben volt megfigyelhető), és nem volt elegendő a nyereségcél eléréséhez (lásd a (49) preambulumbekezdést).

| (44) | Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(44)

Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

| (45) | A Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a Bizottság az értékelése során egyfelől figyelembe vette az uniós gyártók által a kitöltött kérdőívekben megadott adatokat, másfelől viszont nem vette figyelembe az együttműködő felhasználók által az uniós gazdasági ágazat árai tekintetében szolgáltatott információkat. |
| --- | --- |

(45)

A Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a Bizottság az értékelése során egyfelől figyelembe vette az uniós gyártók által a kitöltött kérdőívekben megadott adatokat, másfelől viszont nem vette figyelembe az együttműködő felhasználók által az uniós gazdasági ágazat árai tekintetében szolgáltatott információkat.

| (46) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az uniós gazdasági ágazat teljes felfüggesztési vizsgálati időszakbeli értékesítése alapján határozta meg. Az együttműködő felhasználók meghatározott polivinil-alkohol-minőségek tekintetében meghatározott vevőknek tett árajánlatokról szolgáltattak információkat. Ezek az árajánlatok nem tekinthetők reprezentatívnak a teljes piacra nézve, ezért nem használhatók fel referenciaként az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának vagy a Kínából érkező behozatal átlagos árának vizsgálatában. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árát az uniós gazdasági ágazat teljes felfüggesztési vizsgálati időszakbeli értékesítése alapján határozta meg. Az együttműködő felhasználók meghatározott polivinil-alkohol-minőségek tekintetében meghatározott vevőknek tett árajánlatokról szolgáltattak információkat. Ezek az árajánlatok nem tekinthetők reprezentatívnak a teljes piacra nézve, ezért nem használhatók fel referenciaként az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának vagy a Kínából érkező behozatal átlagos árának vizsgálatában.

| (47) | Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(47)

Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

2.3.5.   Jövedelmezőség

Jövedelmezőség

| (48) | Az uniós gyártók jövedelmezősége a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

  6. táblázat


  Jövedelmezőség | Vizsgálati időszak | 2020. harmadik negyedév | 2020. negyedik negyedév | 2021. első negyedév | 2021. második negyedév | 2020. második félév | 2021. első félév | Felfüggesztési vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | –10  % és –15  % között | –10  % és –15  % között | 0  % és 5  % között | 5  % és 10  % között | 0  % és 5  % között | –5  % és 0  % között | 2  % és 7  % között | –2  % és 3  % között |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(48)

Az uniós gyártók jövedelmezősége a következőképpen alakult a felfüggesztési vizsgálati időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Jövedelmezőség

Jövedelmezőség

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

2020. harmadik negyedév

2020. harmadik negyedév

2020. negyedik negyedév

2020. negyedik negyedév

2021. első negyedév

2021. első negyedév

2021. második negyedév

2021. második negyedév

2020. második félév

2020. második félév

2021. első félév

2021. első félév

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Felfüggesztési vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

–10  % és –15  % között

–10  % és –15  % között

0  % és 5  % között

5  % és 10  % között

0  % és 5  % között

–5  % és 0  % között

2  % és 7  % között

–2  % és 3  % között

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (49) | A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessé vált. Mindamellett, hogy ez egyértelmű javulás az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest, amikor az uniós gazdasági ágazat az árbevétel százalékában kifejezve [–10 % és –15 % közötti mértékű] veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, az Unió jövedelmezősége még mindig jóval elmaradt a nyereségcéltól (6 %). Az értékesítési árak növekedését bizonyos mértékben ellensúlyozták a nyersanyagárak növekedése és a vevőkkel korábban kötött, még folyamatban lévő szerződések következtében késve jelentkező áralkalmazkodás miatti növekvő előállítási költségek. |
| --- | --- |

(49)

A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessé vált. Mindamellett, hogy ez egyértelmű javulás az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest, amikor az uniós gazdasági ágazat az árbevétel százalékában kifejezve [–10 % és –15 % közötti mértékű] veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, az Unió jövedelmezősége még mindig jóval elmaradt a nyereségcéltól (6 %). Az értékesítési árak növekedését bizonyos mértékben ellensúlyozták a nyersanyagárak növekedése és a vevőkkel korábban kötött, még folyamatban lévő szerződések következtében késve jelentkező áralkalmazkodás miatti növekvő előállítási költségek.

| (50) | Az érdekelt felek tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö és a Cepi vitatta a Bizottság által az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségével kapcsolatban megfogalmazott következtetéseket. |
| --- | --- |

(50)

Az érdekelt felek tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö és a Cepi vitatta a Bizottság által az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségével kapcsolatban megfogalmazott következtetéseket.

| (51) | Az Ahlstrom-Munksjö szerint a Kínából állítólag érkező jelentős behozatali volumenek ellenére az uniós gazdasági ágazat képes volt jelentős mértékben javítani jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(51)

Az Ahlstrom-Munksjö szerint a Kínából állítólag érkező jelentős behozatali volumenek ellenére az uniós gazdasági ágazat képes volt jelentős mértékben javítani jövedelmezőségét.

| (52) | A Bizottság nem vitatta, hogy a dömpingellenes vámok következtében az uniós gazdasági ágazat növelte jövedelmezőségét. Ahogyan azonban azt a (49) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat által elért nyereség még mindig messze elmarad az eredeti vizsgálat keretében megállapított nyereségcéltól. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság nem vitatta, hogy a dömpingellenes vámok következtében az uniós gazdasági ágazat növelte jövedelmezőségét. Ahogyan azonban azt a (49) preambulumbekezdés elmagyarázza, az uniós gazdasági ágazat által elért nyereség még mindig messze elmarad az eredeti vizsgálat keretében megállapított nyereségcéltól.

2.3.6.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (53) | A felfüggesztési vizsgálati időszakra vonatkozó adatok negyedéves bontású elemzése és a későbbi fejlemények vizsgálata alapján nem tűnik úgy, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tartós módon javult volna. Az kétségkívül igaz, hogy a felfüggesztési vizsgálati időszak második félévében a termelési költség 8 %-kal, az értékesített volumen pedig 18 %-kal növekedett az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. A javulás azonban nem tartott sokáig: a negyedik negyedévtől az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége ismét csökkenni kezdett. Ez a vinil-acetát monomer árának jelentős növekedésével és a polivinil-alkoholok előállítási költségeinek ebből fakadó növekedésével magyarázható, valamint azzal a körülménnyel, hogy az előállítási költség változása a polivinil-alkoholok árában nem jelent meg azonnal. A vizsgálat során a felfüggesztési vizsgálati időszak utáni időszakra vonatkozóan gyűjtött adatok alapján a Bizottság megjegyzi, hogy 2021 áprilisa és szeptembere között a vinil-acetát monomer ára 57 %-kal, a polivinil-alkoholok előállítási költsége pedig 28 %-kal nőtt, miközben a polivinil-alkoholok ára csupán 26 %-kal lett magasabb. |
| --- | --- |

(53)

A felfüggesztési vizsgálati időszakra vonatkozó adatok negyedéves bontású elemzése és a későbbi fejlemények vizsgálata alapján nem tűnik úgy, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tartós módon javult volna. Az kétségkívül igaz, hogy a felfüggesztési vizsgálati időszak második félévében a termelési költség 8 %-kal, az értékesített volumen pedig 18 %-kal növekedett az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. A javulás azonban nem tartott sokáig: a negyedik negyedévtől az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége ismét csökkenni kezdett. Ez a vinil-acetát monomer árának jelentős növekedésével és a polivinil-alkoholok előállítási költségeinek ebből fakadó növekedésével magyarázható, valamint azzal a körülménnyel, hogy az előállítási költség változása a polivinil-alkoholok árában nem jelent meg azonnal. A vizsgálat során a felfüggesztési vizsgálati időszak utáni időszakra vonatkozóan gyűjtött adatok alapján a Bizottság megjegyzi, hogy 2021 áprilisa és szeptembere között a vinil-acetát monomer ára 57 %-kal, a polivinil-alkoholok előállítási költsége pedig 28 %-kal nőtt, miközben a polivinil-alkoholok ára csupán 26 %-kal lett magasabb.

3.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (54) | A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gyártók által az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések enyhe, 1 %-os csökkenést mutattak a vizsgálati időszakhoz képest, az értékesítési árak pedig 1 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszak referenciaévéhez, 2016-hoz viszonyítva ugyanakkor az uniós értékesítések volumene még mindig 28 %-kal kisebb volt. A kapacitáskihasználás változatlan kapacitás mellett 5 %-kal csökkent. Ugyanakkor a 2016. évhez viszonyítva a termelési volumen és a kapacitáskihasználás a felfüggesztési vizsgálati időszakban 20 %-kal volt kisebb. |
| --- | --- |

(54)

A felfüggesztési vizsgálati időszakban az uniós gyártók által az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések enyhe, 1 %-os csökkenést mutattak a vizsgálati időszakhoz képest, az értékesítési árak pedig 1 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszak referenciaévéhez, 2016-hoz viszonyítva ugyanakkor az uniós értékesítések volumene még mindig 28 %-kal kisebb volt. A kapacitáskihasználás változatlan kapacitás mellett 5 %-kal csökkent. Ugyanakkor a 2016. évhez viszonyítva a termelési volumen és a kapacitáskihasználás a felfüggesztési vizsgálati időszakban 20 %-kal volt kisebb.

| (55) | Mindeközben a Kínából behozott mennyiségek a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindvégig jelentősek maradtak. Emellett – az érdekelt felek állítása ellenére – sem a kínai exportáló gyártók termelési kapacitása, sem az általuk követett árképzési magatartás nem változott jelentősen az eredeti vizsgálat ténymegállapításaihoz képest. |
| --- | --- |

(55)

Mindeközben a Kínából behozott mennyiségek a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindvégig jelentősek maradtak. Emellett – az érdekelt felek állítása ellenére – sem a kínai exportáló gyártók termelési kapacitása, sem az általuk követett árképzési magatartás nem változott jelentősen az eredeti vizsgálat ténymegállapításaihoz képest.

| (56) | A 2.2. és a 2.3. szakaszban bemutatott módon a kínai termelési volumen a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindvégig azonos maradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalttal, a kínai importárak pedig továbbra is az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árszint alatt vannak. |
| --- | --- |

(56)

A 2.2. és a 2.3. szakaszban bemutatott módon a kínai termelési volumen a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindvégig azonos maradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalttal, a kínai importárak pedig továbbra is az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árszint alatt vannak.

| (57) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat – ahogyan azt egyes mutatók, például az értékesítési volumen, az értékesítési árak és a jövedelmezőség kedvező alakulása is jelzi – előnyét látta a Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedéseknek, amelyek bizonyos mértékig lehetővé tették számára, hogy a felfüggesztési vizsgálati időszakban növelje értékesítési árait az uniós piacon. A felépülés jelei azonban nem voltak kellően erőteljesek, és mindeddig csak egy rövid időszakra korlátozódtak. A Bizottság emellett figyelembe vette a kínai exportáló gyártók által a felfüggesztési vizsgálati időszakban követett árképzési magatartást, valamint annak lehetőségét, hogy a Kínából érkező polivinil-alkohol-behozatal ismét hirtelen megnő, tekintettel arra, hogy – a 2.3. szakaszban bemutatott módon – a vinil-acetát monomer állítólagos beszerzési nehézségei nem voltak hatással a kínai termelési kapacitásra és exportvolumenekre. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat – ahogyan azt egyes mutatók, például az értékesítési volumen, az értékesítési árak és a jövedelmezőség kedvező alakulása is jelzi – előnyét látta a Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedéseknek, amelyek bizonyos mértékig lehetővé tették számára, hogy a felfüggesztési vizsgálati időszakban növelje értékesítési árait az uniós piacon. A felépülés jelei azonban nem voltak kellően erőteljesek, és mindeddig csak egy rövid időszakra korlátozódtak. A Bizottság emellett figyelembe vette a kínai exportáló gyártók által a felfüggesztési vizsgálati időszakban követett árképzési magatartást, valamint annak lehetőségét, hogy a Kínából érkező polivinil-alkohol-behozatal ismét hirtelen megnő, tekintettel arra, hogy – a 2.3. szakaszban bemutatott módon – a vinil-acetát monomer állítólagos beszerzési nehézségei nem voltak hatással a kínai termelési kapacitásra és exportvolumenekre.

| (58) | Ezért nem állapítható meg annak valószínűtlen volta, hogy az intézkedések felfüggesztése nyomán ismét kár következzen be. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bizonyítékok nem támasztották alá a piaci feltételek olyan mértékű átmeneti megmegváltozását, hogy valószínűtlen, hogy a felfüggesztés nyomán ismét kár következzen be. |
| --- | --- |

(58)

Ezért nem állapítható meg annak valószínűtlen volta, hogy az intézkedések felfüggesztése nyomán ismét kár következzen be. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bizonyítékok nem támasztották alá a piaci feltételek olyan mértékű átmeneti megmegváltozását, hogy valószínűtlen, hogy a felfüggesztés nyomán ismét kár következzen be.

| (59) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindössze 1 %-kal volt kisebb, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában, ezzel szemben 2021 első félévében 18 %-kal nagyobb volt ugyanennél az értéknél. A fél álláspontja szerint ez ellentmondásban van a Bizottság azon következtetésével, hogy a kár a vámok nélkül valószínűsíthetően megismétlődne. |
| --- | --- |

(59)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a felfüggesztési vizsgálati időszakban mindössze 1 %-kal volt kisebb, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában, ezzel szemben 2021 első félévében 18 %-kal nagyobb volt ugyanennél az értéknél. A fél álláspontja szerint ez ellentmondásban van a Bizottság azon következtetésével, hogy a kár a vámok nélkül valószínűsíthetően megismétlődne.

| (60) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az érveléssel. A felfüggesztési vizsgálati időszak első felére rányomta bélyegét a Covid19-világjárvány, valamint a vinil-acetát monomer piacán tapasztalható hiány. Az időszak második felében az uniós gazdasági ágazat az intézkedések jótékony hatásának köszönhetően képes volt növelni termelését, és kielégíteni az uniós keresletet. Miközben ez egyértelmű jele a felépülésnek, a vizsgálat rámutatott a következőkre: i. a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és a vámok ellenére már jelenleg is nagy mennyiségeket exportálnak az EU-ba; ii. áraik még a dömpingellenes vámokkal együtt is alákínálnak az uniós áraknak; iii. árszintjénél és a jelentős keresletnél fogva az uniós piac vonzó a kínai gyártók számára; iv. a vinil-acetát monomer árának növekedése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési költségére és jövedelmezőségére. Mindezek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ha jelenleg nincs is jelen, a kár a felfüggesztés hatására nagy valószínűséggel ismét bekövetkezne. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az érveléssel. A felfüggesztési vizsgálati időszak első felére rányomta bélyegét a Covid19-világjárvány, valamint a vinil-acetát monomer piacán tapasztalható hiány. Az időszak második felében az uniós gazdasági ágazat az intézkedések jótékony hatásának köszönhetően képes volt növelni termelését, és kielégíteni az uniós keresletet. Miközben ez egyértelmű jele a felépülésnek, a vizsgálat rámutatott a következőkre: i. a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és a vámok ellenére már jelenleg is nagy mennyiségeket exportálnak az EU-ba; ii. áraik még a dömpingellenes vámokkal együtt is alákínálnak az uniós áraknak; iii. árszintjénél és a jelentős keresletnél fogva az uniós piac vonzó a kínai gyártók számára; iv. a vinil-acetát monomer árának növekedése kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat termelési költségére és jövedelmezőségére. Mindezek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ha jelenleg nincs is jelen, a kár a felfüggesztés hatására nagy valószínűséggel ismét bekövetkezne.

| (61) | Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(61)

Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

| (62) | A Cepi előadta, hogy a vámok ideiglenes felfüggesztése hatására – a felfüggesztési vizsgálati időszak után bekövetkezett árnövekedést is figyelembe véve – nem fordulna visszájára az uniós gazdasági ágazat nyereségességének egyértelműen kedvező tendenciája. A vállalat megjegyezte, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek esetében az uniós gazdasági ágazat még nem érte el a nyereségcélnak megfelelő jövedelmezőségi szintet, ennek ellenére a Bizottság ideiglenesen felfüggesztette a vámokat, felismerve, hogy ennek hatására valószínűsíthetően nem fog megfordulni az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvező alakulása. (6) |
| --- | --- |

(62)

A Cepi előadta, hogy a vámok ideiglenes felfüggesztése hatására – a felfüggesztési vizsgálati időszak után bekövetkezett árnövekedést is figyelembe véve – nem fordulna visszájára az uniós gazdasági ágazat nyereségességének egyértelműen kedvező tendenciája. A vállalat megjegyezte, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek esetében az uniós gazdasági ágazat még nem érte el a nyereségcélnak megfelelő jövedelmezőségi szintet, ennek ellenére a Bizottság ideiglenesen felfüggesztette a vámokat, felismerve, hogy ennek hatására valószínűsíthetően nem fog megfordulni az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvező alakulása. (6)

6

| (63) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az érveléssel. A síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó vizsgálat esetében az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak után olyannyira javult, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakban már nem volt jelen ugyanaz a jelentős kár, amelyet a Bizottság az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka tekintetében megállapított. Konkrétan abban az ügyben az uniós gyártók által független vevőknek végrehajtott értékesítések 2021 első félévében több mint 55 %-kal nőttek a vizsgálati időszakhoz képest, és 2022-re további növekedés volt várható. Ezzel szemben a mostani eljárásban a polivinil-alkoholokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat számára nem az értékesített mennyiség visszaesése okozza a problémát, hanem a Kínából érkező behozatal miatti jelentős árerózió. A jövedelmezőség már csak az előállítási költség csökkentésével lenne tovább növelhető (ez azonban a nyersanyagárak növekedése miatt valószínűtlen), vagy pedig azzal, ha az értékesítési árak visszatérnének a kárt nem okozó tartományba. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az érveléssel. A síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó vizsgálat esetében az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak után olyannyira javult, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakban már nem volt jelen ugyanaz a jelentős kár, amelyet a Bizottság az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka tekintetében megállapított. Konkrétan abban az ügyben az uniós gyártók által független vevőknek végrehajtott értékesítések 2021 első félévében több mint 55 %-kal nőttek a vizsgálati időszakhoz képest, és 2022-re további növekedés volt várható. Ezzel szemben a mostani eljárásban a polivinil-alkoholokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat számára nem az értékesített mennyiség visszaesése okozza a problémát, hanem a Kínából érkező behozatal miatti jelentős árerózió. A jövedelmezőség már csak az előállítási költség csökkentésével lenne tovább növelhető (ez azonban a nyersanyagárak növekedése miatt valószínűtlen), vagy pedig azzal, ha az értékesítési árak visszatérnének a kárt nem okozó tartományba.

| (64) | Emellett a dömpingellenes vámok felfüggesztése lehetővé tenné, hogy a kínai polivinil-alkoholok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingáron érkezzenek az uniós piacra (lásd a (31) preambulumbekezdést). Ez az árnyomás tovább erodálná az uniós gazdasági ágazat árait, tehát azonnali kedvezőtlen hatást fejtene ki annak jövedelmezőségére. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(64)

Emellett a dömpingellenes vámok felfüggesztése lehetővé tenné, hogy a kínai polivinil-alkoholok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingáron érkezzenek az uniós piacra (lásd a (31) preambulumbekezdést). Ez az árnyomás tovább erodálná az uniós gazdasági ágazat árait, tehát azonnali kedvezőtlen hatást fejtene ki annak jövedelmezőségére. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (65) | A Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedések egyértelműen előnyösek voltak a szabadpiacon értékesítő uniós polivinil-alkohol-ágazat számára. A kivetett vámok lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára a – legalább részleges – felépülést a kárt okozó dömping hatásaiból. Az uniós gazdasági ágazat helyzete ugyanakkor továbbra is bizonytalan, és a fentiekben bemutatott módon az intézkedések felfüggesztésének időtartama alatt a kár az intézkedések nélkül valószínűsíthetően megismétlődne. |
| --- | --- |

(65)

A Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozóan bevezetett intézkedések egyértelműen előnyösek voltak a szabadpiacon értékesítő uniós polivinil-alkohol-ágazat számára. A kivetett vámok lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára a – legalább részleges – felépülést a kárt okozó dömping hatásaiból. Az uniós gazdasági ágazat helyzete ugyanakkor továbbra is bizonytalan, és a fentiekben bemutatott módon az intézkedések felfüggesztésének időtartama alatt a kár az intézkedések nélkül valószínűsíthetően megismétlődne.

| (66) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy – annak ellenére, hogy a polivinil-alkoholok felhasználóit állítólag kedvezőtlen hatások érték – a felfüggesztéssel kapcsolatos elemzés keretében gyűjtött adatok tanúsága szerint a Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetése után egy kivételével mind a kilenc együttműködést tanúsító és a felfüggesztéssel kapcsolatos kérdőívet kitöltő felhasználó és importőr nyereséges maradt. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy – annak ellenére, hogy a polivinil-alkoholok felhasználóit állítólag kedvezőtlen hatások érték – a felfüggesztéssel kapcsolatos elemzés keretében gyűjtött adatok tanúsága szerint a Kínából érkező polivinil-alkoholokra vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetése után egy kivételével mind a kilenc együttműködést tanúsító és a felfüggesztéssel kapcsolatos kérdőívet kitöltő felhasználó és importőr nyereséges maradt.

| (67) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után megfogalmazott észrevételeiben az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottságnak a dömpingellenes vámok által a polivinil-alkoholok felhasználóira kifejtett hatásokkal kapcsolatos következtetéseit. |
| --- | --- |

(67)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után megfogalmazott észrevételeiben az Ahlstrom-Munksjö, a Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem vitatta a Bizottságnak a dömpingellenes vámok által a polivinil-alkoholok felhasználóira kifejtett hatásokkal kapcsolatos következtetéseit.

| (68) | A Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a polivinil-alkoholok importőrei és felhasználói által elért nyereség abból származik, hogy most értékesítik a dömpingellenes vámok hatálybalépése előtt beszerzett polivinil-alkohol-készleteiket. |
| --- | --- |

(68)

A Carbochem, a Far Polymers, a Gamma Chimica és a Jeniuschem előadta, hogy a polivinil-alkoholok importőrei és felhasználói által elért nyereség abból származik, hogy most értékesítik a dömpingellenes vámok hatálybalépése előtt beszerzett polivinil-alkohol-készleteiket.

| (69) | A vizsgálat keretében összegyűjtött információk azonban nem támasztják alá ezt a kijelentést. Az intézkedések bevezetése előtti utolsó negyedévben a Kínából érkező behozatal mennyisége nem nőtt. Ellenkezőleg: 51 %-kal csökkent (lásd a 2. táblázatot). Emellett beadványaikban a felek maguk is megerősítették, hogy képesek voltak a polivinil-alkoholok árának emelkedését áthárítani vevőikre, ahogyan azt a Bizottság már az eredeti vizsgálat során megállapította, és ahogyan azt a jelen vizsgálat is megerősíti. Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(69)

A vizsgálat keretében összegyűjtött információk azonban nem támasztják alá ezt a kijelentést. Az intézkedések bevezetése előtti utolsó negyedévben a Kínából érkező behozatal mennyisége nem nőtt. Ellenkezőleg: 51 %-kal csökkent (lásd a 2. táblázatot). Emellett beadványaikban a felek maguk is megerősítették, hogy képesek voltak a polivinil-alkoholok árának emelkedését áthárítani vevőikre, ahogyan azt a Bizottság már az eredeti vizsgálat során megállapította, és ahogyan azt a jelen vizsgálat is megerősíti. Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

| (70) | Az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy a Bizottság nem végezte el az uniós érdek megfelelő elemzését. |
| --- | --- |

(70)

Az Ahlstrom-Munksjö előadta, hogy a Bizottság nem végezte el az uniós érdek megfelelő elemzését.

| (71) | Ezt a felvetést el kellett utasítani. Egyfelől a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések felfüggesztése esetén az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár valószínűsíthetően megismétlődne. Másfelől a vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a vinil-acetát monomer (és a polivinil-alkoholok) termelése fokozatosan visszatér a szokásos szintekre, hogy a kínai exportáló gyártók a dömpingellenes vámok ellenére továbbra is versenyképes árakon exportálnak, valamint hogy a polivinil-alkoholok uniós felhasználói képesek voltak áthárítani vevőikre az árnövekedést, és megőrizték jövedelmezőségüket. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem volt ok arra a következtetésre jutni, hogy az Uniónak érdekében áll a dömpingellenes vámok felfüggesztése. |
| --- | --- |

(71)

Ezt a felvetést el kellett utasítani. Egyfelől a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések felfüggesztése esetén az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár valószínűsíthetően megismétlődne. Másfelől a vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a vinil-acetát monomer (és a polivinil-alkoholok) termelése fokozatosan visszatér a szokásos szintekre, hogy a kínai exportáló gyártók a dömpingellenes vámok ellenére továbbra is versenyképes árakon exportálnak, valamint hogy a polivinil-alkoholok uniós felhasználói képesek voltak áthárítani vevőikre az árnövekedést, és megőrizték jövedelmezőségüket. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem volt ok arra a következtetésre jutni, hogy az Uniónak érdekében áll a dömpingellenes vámok felfüggesztése.

| (72) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti, a dömpingellenes intézkedések felfüggesztésére vonatkozó feltételek jelenleg nem teljesülnek. Ez a határozat nem érinti a Bizottság ahhoz való jogát, hogy egy későbbi időpontban az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján határozatot hozzon, |
| --- | --- |

(72)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti, a dömpingellenes intézkedések felfüggesztésére vonatkozó feltételek jelenleg nem teljesülnek. Ez a határozat nem érinti a Bizottság ahhoz való jogát, hogy egy későbbi időpontban az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján határozatot hozzon,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2020/1336 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztése tekintetében az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesülnek.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o.).

2

(3)  Carbochem Srl, Cordial Adhesives B.V., EOC Belgium NV, FAR Polymers Srl, Gamma Chimica SpA, Grünig KG, Jeniuschem SpA, Solutia Europe SPRL, Wacker Chemie AG, Wegochem Europe B.V.

3

(4)  A reális összehasonlítás lehetővé tétele érdekében a negyedéves indexeket a vizsgálati időszakbeli éves volumen negyede, a féléves indexeket pedig ugyanezen volumen fele alapján számítottuk.

4

(5)  A rendes behozatali vám, a dömpingellenes vám és a behozatal után jelentkező költségek figyelembevételével kiigazított értékeket tekintve.

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/1788 végrehajtási határozata (2021. október 8.) az (EU) 2021/1784 végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok felfüggesztéséről (HL L 359., 2021.10.11., 105. o.).

6

---