# Jurnalul Oficial C 146/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.146.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 146 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 534 iunie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.146.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 146

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 534 iunie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2010/C 146/01 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2009-2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2009-2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2009-2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2009/2010-2014/2015 | 18 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2010/C 146/01

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2009-2013

1

2010/C 146/02

Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2009-2012

7

2010/C 146/03

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2009-2012

12

2010/C 146/04

Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2009/2010-2014/2015

18

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 146/05 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |
| 2010/C 146/06 | Decizie de a încheia procedura oficială de investigare după retragerea măsurii de către statul membru – Ajutor de stat – Germania [articolele 107-109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)] – Comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din TFUE – retragerea măsurii – Ajutorul de stat C 28/08 (ex N 345/06) – bonus IMM pentru o investiție făcută de Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 146/05

Rata de schimb a monedei euro

24

2010/C 146/06

Decizie de a încheia procedura oficială de investigare după retragerea măsurii de către statul membru – Ajutor de stat – Germania [articolele 107-109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)] – Comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din TFUE – retragerea măsurii – Ajutorul de stat C 28/08 (ex N 345/06) – bonus IMM pentru o investiție făcută de Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 146/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 146/11 | Anunț – Consultare publică – Indicații geografice din Ucraina | 30 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 146/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 146/11

Anunț – Consultare publică – Indicații geografice din Ucraina

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2009-2013

2010/C 146/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3) (pentru PS),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2009-2013.

| (2) | După o perioadă de peste un deceniu de creștere puternică a PIB-ului, Spania a înregistrat o recesiune puternică în 2009. Această scădere a activității economice a fost cauzată o prăbușire abruptă a cererii interne care reflectă contracția dezechilibrelor macroeconomice în decursul perioadei de dezvoltare maximă și a fost agravată de criza financiară mondială. În special, perioada de expansiune a creditului a luat sfârșit, iar sectorul privat și-a sporit rapid rata economiilor; sectorul imobiliar supradimensionat s-a contractat, reducându-și atât prețurile, cât și activitatea; deficitul extern a scăzut de la niveluri ridicate și presiunile inflaționiste și-au redus intensitatea.
  Încetinirea activității economice a condus la un nivel dramatic al pierderilor de locuri de muncă și al ratelor șomajului. Criza actuală a cauzat pierderi mari și în domeniul finanțelor publice spaniole. Alături de declinul activității, evoluția fiscală reflectă o reacție strategică favorabilă implementării unor ample măsuri de stimulare. În 2008, deficitul public depășea 3 % din PIB și, pe această bază, s-a inițiat o procedură de deficit excesiv în martie 2009. Cea mai recentă măsură întreprinsă în cadrul procedurii menționate a fost emiterea de către Consiliu, în decembrie 2009, a unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), invitând Spania să își remedieze situația actuală de deficit excesiv până în 2013. Principalele provocări pentru viitor sunt continuarea ajustărilor, inclusiv reducerea deficitului extern și reechilibrarea surselor de creștere a PIB-ului, care ar trebui să se bazeze mai puțin pe cererea internă, în special pe sectorul imobiliar, și mai mult pe sectorul extern. În acest sens, vor fi necesare reforme care să favorizeze creșterea productivității și a PIB-ului potențial, precum și crearea de locuri de muncă în mod durabil. În același timp, trebuie sporită competitivitatea și prin intermediul unor politici adecvate de reducere a costurilor, și anume prin limitarea creșterii salariilor și a adaosurilor comerciale în raport cu partenerii comerciali. Aceste probleme de competitivitate structurală, împreună cu factorii ciclici care reflectă o creștere economică puternică comparativ cu principalii parteneri comerciali, au contribuit la formarea unui deficit de cont curent considerabil, care a crescut rapid în ultimul deceniu, culminând în 2007, când a atins niveluri de peste zece procente, înainte de a se reduce la aproape jumătate în 2009. În sfârșit, dacă până în prezent sectorul public a amortizat încetinirea bruscă din sectorul privat, acest lucru nu mai poate fi realizat fără a compromite și mai mult sustenabilitatea fiscală. Astfel, implementarea unei strategii de consolidare fiscală credibilă și durabilă constituie o provocare majoră pentru anii următori. |
| --- | --- |

(2)

După o perioadă de peste un deceniu de creștere puternică a PIB-ului, Spania a înregistrat o recesiune puternică în 2009. Această scădere a activității economice a fost cauzată o prăbușire abruptă a cererii interne care reflectă contracția dezechilibrelor macroeconomice în decursul perioadei de dezvoltare maximă și a fost agravată de criza financiară mondială. În special, perioada de expansiune a creditului a luat sfârșit, iar sectorul privat și-a sporit rapid rata economiilor; sectorul imobiliar supradimensionat s-a contractat, reducându-și atât prețurile, cât și activitatea; deficitul extern a scăzut de la niveluri ridicate și presiunile inflaționiste și-au redus intensitatea.

Încetinirea activității economice a condus la un nivel dramatic al pierderilor de locuri de muncă și al ratelor șomajului. Criza actuală a cauzat pierderi mari și în domeniul finanțelor publice spaniole. Alături de declinul activității, evoluția fiscală reflectă o reacție strategică favorabilă implementării unor ample măsuri de stimulare. În 2008, deficitul public depășea 3 % din PIB și, pe această bază, s-a inițiat o procedură de deficit excesiv în martie 2009. Cea mai recentă măsură întreprinsă în cadrul procedurii menționate a fost emiterea de către Consiliu, în decembrie 2009, a unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), invitând Spania să își remedieze situația actuală de deficit excesiv până în 2013. Principalele provocări pentru viitor sunt continuarea ajustărilor, inclusiv reducerea deficitului extern și reechilibrarea surselor de creștere a PIB-ului, care ar trebui să se bazeze mai puțin pe cererea internă, în special pe sectorul imobiliar, și mai mult pe sectorul extern. În acest sens, vor fi necesare reforme care să favorizeze creșterea productivității și a PIB-ului potențial, precum și crearea de locuri de muncă în mod durabil. În același timp, trebuie sporită competitivitatea și prin intermediul unor politici adecvate de reducere a costurilor, și anume prin limitarea creșterii salariilor și a adaosurilor comerciale în raport cu partenerii comerciali. Aceste probleme de competitivitate structurală, împreună cu factorii ciclici care reflectă o creștere economică puternică comparativ cu principalii parteneri comerciali, au contribuit la formarea unui deficit de cont curent considerabil, care a crescut rapid în ultimul deceniu, culminând în 2007, când a atins niveluri de peste zece procente, înainte de a se reduce la aproape jumătate în 2009. În sfârșit, dacă până în prezent sectorul public a amortizat încetinirea bruscă din sectorul privat, acest lucru nu mai poate fi realizat fără a compromite și mai mult sustenabilitatea fiscală. Astfel, implementarea unei strategii de consolidare fiscală credibilă și durabilă constituie o provocare majoră pentru anii următori.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai reduse, prin înăsprirea condițiilor de acces la creditare și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice.
  În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Pentru Spania este important, în special, să inițieze reforme în domeniul pieței muncii, al învățământului, al concurenței în sectoarele serviciilor și electricității, precum și al eficienței cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai reduse, prin înăsprirea condițiilor de acces la creditare și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice.

În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Pentru Spania este important, în special, să inițieze reforme în domeniul pieței muncii, al învățământului, al concurenței în sectoarele serviciilor și electricității, precum și al eficienței cercetării și dezvoltării.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului pornește de la ipoteza că PIB-ul se va contracta cu 0,3 % în termeni reali în 2010 și că se va redresa ulterior, atingând o creștere a PIB-ului real de 1,8 % în 2011 și o medie de 3 % în 2012 și 2013. Accelerarea ar urma să fie determinată în special de cererea internă, cu o contribuție suplimentară din partea sectorului extern. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze ușor optimiste privind creșterea PIB-ului în 2010 și pe ipoteze extrem de optimiste în ceea ce privește perioada ulterioară. În special, traiectoria prevăzută a cererii interne va fi, probabil, mai puțin favorabilă în anii următori, având în vedere puterea ajustărilor structurale în curs, în special, dar nu exclusiv, ponderea în scădere a investițiilor imobiliare în contextul activității economice. Previziunile programului cu privire la moderarea inflației par să fie realiste. Se previzionează o scădere în continuare, pe întreaga perioadă a programului, a nevoii nete de împrumuturi externe, ceea ce reflectă controlarea dezechilibrului extern foarte marcat al Spaniei. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului pornește de la ipoteza că PIB-ul se va contracta cu 0,3 % în termeni reali în 2010 și că se va redresa ulterior, atingând o creștere a PIB-ului real de 1,8 % în 2011 și o medie de 3 % în 2012 și 2013. Accelerarea ar urma să fie determinată în special de cererea internă, cu o contribuție suplimentară din partea sectorului extern. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze ușor optimiste privind creșterea PIB-ului în 2010 și pe ipoteze extrem de optimiste în ceea ce privește perioada ulterioară. În special, traiectoria prevăzută a cererii interne va fi, probabil, mai puțin favorabilă în anii următori, având în vedere puterea ajustărilor structurale în curs, în special, dar nu exclusiv, ponderea în scădere a investițiilor imobiliare în contextul activității economice. Previziunile programului cu privire la moderarea inflației par să fie realiste. Se previzionează o scădere în continuare, pe întreaga perioadă a programului, a nevoii nete de împrumuturi externe, ceea ce reflectă controlarea dezechilibrului extern foarte marcat al Spaniei.

| (5) | Programul estimează că deficitul public general în 2009 este de 11,4 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 4,1 % din PIB în 2008 reflectă, în mare măsură, impactul crizei asupra finanțelor publice, inclusiv funcționarea stabilizatorilor automați, dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), în valoare de 21⁄4 % din PIB. În conformitate cu programul, se preconizează că politica fiscală va deveni restrictivă în 2010 și în ultimii ani ai programului, în concordanță cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(5)

Programul estimează că deficitul public general în 2009 este de 11,4 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 4,1 % din PIB în 2008 reflectă, în mare măsură, impactul crizei asupra finanțelor publice, inclusiv funcționarea stabilizatorilor automați, dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), în valoare de 21⁄4 % din PIB. În conformitate cu programul, se preconizează că politica fiscală va deveni restrictivă în 2010 și în ultimii ani ai programului, în concordanță cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice.

| (6) | În conformitate cu programul, obiectivul pentru deficitul bugetar general în 2010 se situează la 9,8 % din PIB, valoare care depășește considerabil deficitul de 8,1 % din PIB previzionat în bugetul pentru 2010. Această scădere cu 1,7 pp. din PIB reflectă un efect de bază din 2009. Legea bugetului pentru 2010 include o serie de măsuri discreționare privind atât la veniturile, cât și cheltuielile și va marca începutul consolidării fiscale în Spania. În ceea ce privește veniturile, bugetul include, printre altele, creșteri ale cotelor de TVA începând cu luna iulie 2010, creșterea gradului de progresivitate a sistemului de impozitare economiilor și reducerea temporară a impozitelor pentru IMM-uri în favoarea creării de locuri de muncă. Bugetul reflectă și impactul suplimentar al creșterii taxelor pentru alcool și tutun introduse la mijlocul anului 2009. În ceea ce privește cheltuielile, bugetul include extinderea parțială a pachetului de investiții adresat administrațiilor publice locale, în valoare de 1⁄2 % din PIB. Se așteaptă ca aceste cheltuieli cu investițiile să fie acoperite peste nivelul de compensare cu economii din cheltuielile curente în valoare de 3⁄4 % din PIB. În plus, bugetul reflectă retragerea unui număr mare de măsuri temporare de stimulare implementate în 2008, printre care reducerea presiunii fiscale asupra veniturilor salariale printr-o deducere fiscală a acestora. Se așteaptă ca impactul combinat al retragerii măsurilor temporare de stimulare și al noilor măsuri discreționare elaborate pentru 2010 să producă o îmbunătățire a echilibrului fiscal de până la 13⁄4 puncte procentuale din PIB în 2010, ceea ce ar fi în concordanță cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Pe lângă măsurile incluse în bugetul pentru 2010, se preconizează o întărire a măsurilor de consolidare prin așa-numitul „Plan de acțiune imediată” pentru 2010, care va avea ca rezultat o reducere de 0,5 % din PIB în ceea ce privește cheltuielile planificate în legea bugetului pentru 2010. Orientarea fiscală în 2010, măsurată prin variația soldului structural, și anume soldul ajustat ciclic, exclusiv măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, va fi restrictivă, cu o ameliorare de 2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu programul, obiectivul pentru deficitul bugetar general în 2010 se situează la 9,8 % din PIB, valoare care depășește considerabil deficitul de 8,1 % din PIB previzionat în bugetul pentru 2010. Această scădere cu 1,7 pp. din PIB reflectă un efect de bază din 2009. Legea bugetului pentru 2010 include o serie de măsuri discreționare privind atât la veniturile, cât și cheltuielile și va marca începutul consolidării fiscale în Spania. În ceea ce privește veniturile, bugetul include, printre altele, creșteri ale cotelor de TVA începând cu luna iulie 2010, creșterea gradului de progresivitate a sistemului de impozitare economiilor și reducerea temporară a impozitelor pentru IMM-uri în favoarea creării de locuri de muncă. Bugetul reflectă și impactul suplimentar al creșterii taxelor pentru alcool și tutun introduse la mijlocul anului 2009. În ceea ce privește cheltuielile, bugetul include extinderea parțială a pachetului de investiții adresat administrațiilor publice locale, în valoare de 1⁄2 % din PIB. Se așteaptă ca aceste cheltuieli cu investițiile să fie acoperite peste nivelul de compensare cu economii din cheltuielile curente în valoare de 3⁄4 % din PIB. În plus, bugetul reflectă retragerea unui număr mare de măsuri temporare de stimulare implementate în 2008, printre care reducerea presiunii fiscale asupra veniturilor salariale printr-o deducere fiscală a acestora. Se așteaptă ca impactul combinat al retragerii măsurilor temporare de stimulare și al noilor măsuri discreționare elaborate pentru 2010 să producă o îmbunătățire a echilibrului fiscal de până la 13⁄4 puncte procentuale din PIB în 2010, ceea ce ar fi în concordanță cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Pe lângă măsurile incluse în bugetul pentru 2010, se preconizează o întărire a măsurilor de consolidare prin așa-numitul „Plan de acțiune imediată” pentru 2010, care va avea ca rezultat o reducere de 0,5 % din PIB în ceea ce privește cheltuielile planificate în legea bugetului pentru 2010. Orientarea fiscală în 2010, măsurată prin variația soldului structural, și anume soldul ajustat ciclic, exclusiv măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, va fi restrictivă, cu o ameliorare de 2 puncte procentuale din PIB.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este de a aduce nivelul deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7).
  Versiunea actualizată a programului stabilește drept obiectiv un deficit de 7,5 %, 5,3 % și 3 % din PIB pentru 2011, 2012 și, respectiv, 2013. Se așteaptă ca, în ultimii ani ai programului, consolidarea să fie puternic sprijinită de așa-numitul Plan de austeritate 2011-2013 pentru administrația centrală, care a fost aprobat la 29 ianuarie 2010 și care urmează să fie prezentat în detaliu în următoarele luni, precum și de Acordurile-cadru, care nu au fost încă aprobate și care conțin o serie de noi măsuri de reducere a cheltuielilor la nivel regional și la nivel local. Principalele propuneri incluse în acest pachet au drept scop: (i) să declanșeze practic o înghețare a procesului de recrutare în sectorul public; (ii) să reducă definitiv consumul intermediar, transferurile și alte cheltuieli cu 1 punct procentual din PIB; (iii) să scadă nivelul formării brute de capital fix cu 0,9 % din PIB și (iv) să reducă subvențiile cu 0,5 % din PIB. În conformitate cu programul, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) se menține pe o poziție echilibrată pe parcursul ciclului. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă în mod corespunzător obiectivele pactului. Totuși, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada programului. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este de a aduce nivelul deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7).

Versiunea actualizată a programului stabilește drept obiectiv un deficit de 7,5 %, 5,3 % și 3 % din PIB pentru 2011, 2012 și, respectiv, 2013. Se așteaptă ca, în ultimii ani ai programului, consolidarea să fie puternic sprijinită de așa-numitul Plan de austeritate 2011-2013 pentru administrația centrală, care a fost aprobat la 29 ianuarie 2010 și care urmează să fie prezentat în detaliu în următoarele luni, precum și de Acordurile-cadru, care nu au fost încă aprobate și care conțin o serie de noi măsuri de reducere a cheltuielilor la nivel regional și la nivel local. Principalele propuneri incluse în acest pachet au drept scop: (i) să declanșeze practic o înghețare a procesului de recrutare în sectorul public; (ii) să reducă definitiv consumul intermediar, transferurile și alte cheltuieli cu 1 punct procentual din PIB; (iii) să scadă nivelul formării brute de capital fix cu 0,9 % din PIB și (iv) să reducă subvențiile cu 0,5 % din PIB. În conformitate cu programul, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) se menține pe o poziție echilibrată pe parcursul ciclului. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă în mod corespunzător obiectivele pactului. Totuși, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada programului.

| (8) | Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program pentru întreaga perioadă a programului. Aceste riscuri par a fi relativ minore în 2010, dar sunt mai relevante pentru 2011 și anii următori. În timp ce, pentru 2010, previziunile macroeconomice incluse în actualizare sunt doar ușor optimiste, pentru perioada ulterioară acestea sunt extrem de optimiste. Incertitudini există și în ceea ce privește măsurile de consolidare anticipate, în special după 2010, care încă se află în stadiul de propunere și necesită în continuare să fie detaliate, adoptate și implementate. Un risc suplimentar este generat de performanța bugetară a administrațiilor publice regionale și locale, deși se așteaptă ca acordurile-cadru să o diminueze. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program pentru întreaga perioadă a programului. Aceste riscuri par a fi relativ minore în 2010, dar sunt mai relevante pentru 2011 și anii următori. În timp ce, pentru 2010, previziunile macroeconomice incluse în actualizare sunt doar ușor optimiste, pentru perioada ulterioară acestea sunt extrem de optimiste. Incertitudini există și în ceea ce privește măsurile de consolidare anticipate, în special după 2010, care încă se află în stadiul de propunere și necesită în continuare să fie detaliate, adoptate și implementate. Un risc suplimentar este generat de performanța bugetară a administrațiilor publice regionale și locale, deși se așteaptă ca acordurile-cadru să o diminueze.

| (9) | Datoriile publice brute sunt estimate la 55,2 % din PIB în 2009, în creștere semnificativă față de nivelul de 39,7 % din anul precedent. Pe lângă creșterea considerabilă a deficitului și declinul creșterii PIB, la creșterea ponderii datoriei au contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal sprijinirea creditării.
  Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu încă 19 puncte procentuale în perioada programului, pentru a depăși valoarea de referință din tratat în 2010 și a atinge un nivel de 74 % din PIB până în 2013, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Evoluția ponderii datoriei poate fi, cu toate acestea, mai puțin favorabilă decât s-a previzionat în actualizare, având în vedere riscurile care amenință scenariul macroeconomic și obiectivele bugetare, necesitatea restructurării sectorului financiar și, într-o mai mică măsură, incertitudinea în ceea ce privește impactul garanțiilor acordate în contextul pachetului de sprijinire a sectorului financiar. Cu toate acestea, creșterea datoriei legată de măsurile adoptate pentru sprijinirea sectorului financiar ar putea fi inversată dacă planul de sprijin și operațiunile financiare legate de acesta ar avea rezultate pozitive. |
| --- | --- |

(9)

Datoriile publice brute sunt estimate la 55,2 % din PIB în 2009, în creștere semnificativă față de nivelul de 39,7 % din anul precedent. Pe lângă creșterea considerabilă a deficitului și declinul creșterii PIB, la creșterea ponderii datoriei au contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal sprijinirea creditării.

Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu încă 19 puncte procentuale în perioada programului, pentru a depăși valoarea de referință din tratat în 2010 și a atinge un nivel de 74 % din PIB până în 2013, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Evoluția ponderii datoriei poate fi, cu toate acestea, mai puțin favorabilă decât s-a previzionat în actualizare, având în vedere riscurile care amenință scenariul macroeconomic și obiectivele bugetare, necesitatea restructurării sectorului financiar și, într-o mai mică măsură, incertitudinea în ceea ce privește impactul garanțiilor acordate în contextul pachetului de sprijinire a sectorului financiar. Cu toate acestea, creșterea datoriei legată de măsurile adoptate pentru sprijinirea sectorului financiar ar putea fi inversată dacă planul de sprijin și operațiunile financiare legate de acesta ar avea rezultate pozitive.

| (10) | Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod clar mai ridicat decât media din UE, în principal din cauza unei creșteri foarte puternice a ponderii cheltuielilor cu pensiile în PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2009 estimată în program, care s-a înrăutățit semnificativ față de poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Se ia notă de faptul că au fost acumulate active în fondul de rezervă pentru pensii în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare privind pensiile. Realizarea unor excedente primare pe termen mediu, precum și a unor reforme structurale ar contribui la reducerea riscurilor care amenință sustenabilitatea finanțelor publice și care, potrivit estimărilor din Raportul Comisiei privind sustenabilitatea (3), sunt ridicate.
  În conformitate cu programul, la 29 ianuarie 2010 guvernul a propus Pactului de la Toledo o reformă a pensiilor care va avea, printre altele, următoarele elemente: (i) creșterea constantă a vârstei de pensionare la vârsta de 67 de ani și posibilitatea conectării celorlalți parametri ai actualului sistem la această extindere a perioadei active; (ii) consolidarea legăturii dintre contribuții și prestații (inclusiv posibilitatea creării unor conturi noționale pentru o parte a sistemului); (iii) o relație mai flexibilă între sistemele de pensii suplimentare voluntare și sistemele publice de securitate socială și (iv) o politică de asistență familială mai eficientă și suficientă. |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod clar mai ridicat decât media din UE, în principal din cauza unei creșteri foarte puternice a ponderii cheltuielilor cu pensiile în PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2009 estimată în program, care s-a înrăutățit semnificativ față de poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Se ia notă de faptul că au fost acumulate active în fondul de rezervă pentru pensii în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare privind pensiile. Realizarea unor excedente primare pe termen mediu, precum și a unor reforme structurale ar contribui la reducerea riscurilor care amenință sustenabilitatea finanțelor publice și care, potrivit estimărilor din Raportul Comisiei privind sustenabilitatea (3), sunt ridicate.

În conformitate cu programul, la 29 ianuarie 2010 guvernul a propus Pactului de la Toledo o reformă a pensiilor care va avea, printre altele, următoarele elemente: (i) creșterea constantă a vârstei de pensionare la vârsta de 67 de ani și posibilitatea conectării celorlalți parametri ai actualului sistem la această extindere a perioadei active; (ii) consolidarea legăturii dintre contribuții și prestații (inclusiv posibilitatea creării unor conturi noționale pentru o parte a sistemului); (iii) o relație mai flexibilă între sistemele de pensii suplimentare voluntare și sistemele publice de securitate socială și (iv) o politică de asistență familială mai eficientă și suficientă.

| (12) | Cu toate că a fost util pentru promovarea planificării fiscale multianuale și prezintă un istoric în general pozitiv, cadrul bugetar pe termen mediu s-a deteriorat începând cu 2008. Cadrul bugetar intern existent fusese consolidat odată cu reformarea legii privind stabilitatea bugetară în 2007, care a introdus principiul stabilității bugetare pe parcursul ciclului. Acest lucru a permis stabilirea de obiective bugetare pe baza situației ciclice. În 2009, marja de flexibilitate a acestei legi a fost împinsă la limită, întrucât s-a permis, în mod excepțional, administrațiilor regionale și locale să prezinte deficite mai mari decât se prevăzuse inițial în cadrul bugetar. Cu toate acestea, aprobarea acordurilor-cadru pentru sustenabilitatea finanțelor publice cu regiunile și municipalitățile, atunci când va fi implementată pe deplin, va institui instrumentul pentru adoptarea și monitorizarea planurilor de restructurare a cheltuielilor acestora cu un conținut similar celui pentru administrația centrală. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate că a fost util pentru promovarea planificării fiscale multianuale și prezintă un istoric în general pozitiv, cadrul bugetar pe termen mediu s-a deteriorat începând cu 2008. Cadrul bugetar intern existent fusese consolidat odată cu reformarea legii privind stabilitatea bugetară în 2007, care a introdus principiul stabilității bugetare pe parcursul ciclului. Acest lucru a permis stabilirea de obiective bugetare pe baza situației ciclice. În 2009, marja de flexibilitate a acestei legi a fost împinsă la limită, întrucât s-a permis, în mod excepțional, administrațiilor regionale și locale să prezinte deficite mai mari decât se prevăzuse inițial în cadrul bugetar. Cu toate acestea, aprobarea acordurilor-cadru pentru sustenabilitatea finanțelor publice cu regiunile și municipalitățile, atunci când va fi implementată pe deplin, va institui instrumentul pentru adoptarea și monitorizarea planurilor de restructurare a cheltuielilor acestora cu un conținut similar celui pentru administrația centrală.

| (13) | Programul subliniază importanța unor finanțe publice de calitate, acestea reprezentând un element esențial al strategiei de ieșire a Spaniei. Din acest punct de vedere, programul prezintă câteva reforme care au drept obiectiv îmbunătățirea rentabilității și a eficacității cheltuielilor publice, precum și modificarea elementelor structurale ale sistemului de impozitare. În ceea ce privește veniturile, acestea includ modificări ale elementelor structurale ale sistemului spaniol de impozitare, cum ar fi încetarea reducerii presiunii fiscale asupra veniturile salariale, creșterea gradului de progresivitate a sistemului de impozitare a economiilor și creșterea cotelor de TVA. În ceea ce privește cheltuielile, se acordă prioritate cheltuielilor productive, în special învățământului și cercetării și dezvoltării, precum și necesității de a restrânge consumul public intermediar reflectat de o scădere cu 4,3 puncte procentuale din PIB în perioada 2011-2013. |
| --- | --- |

(13)

Programul subliniază importanța unor finanțe publice de calitate, acestea reprezentând un element esențial al strategiei de ieșire a Spaniei. Din acest punct de vedere, programul prezintă câteva reforme care au drept obiectiv îmbunătățirea rentabilității și a eficacității cheltuielilor publice, precum și modificarea elementelor structurale ale sistemului de impozitare. În ceea ce privește veniturile, acestea includ modificări ale elementelor structurale ale sistemului spaniol de impozitare, cum ar fi încetarea reducerii presiunii fiscale asupra veniturile salariale, creșterea gradului de progresivitate a sistemului de impozitare a economiilor și creșterea cotelor de TVA. În ceea ce privește cheltuielile, se acordă prioritate cheltuielilor productive, în special învățământului și cercetării și dezvoltării, precum și necesității de a restrânge consumul public intermediar reflectat de o scădere cu 4,3 puncte procentuale din PIB în perioada 2011-2013.

| (14) | În ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este în general conformă cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, este posibil ca strategia bugetară să nu fie în deplină concordanță cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate că strategia bugetară de aducere a deficitului sub valoarea de 3 % din PIB este, în forma sa actuală, în conformitate cu recomandările, având în vedere riscurile menționate, nu este încă asigurată realizarea corecției deficitului excesiv până la termenul limită, iar efortul fiscal mediu ar putea să fie inferior pragului minim recomandat de 11⁄2 % din PIB pe an pentru întreaga perioadă. Strategia bugetară este expusă, în special, unor riscuri de evoluție negativă ca urmare a scenariului macroeconomic optimist de după 2010, care poate implica o contribuție mai redusă a creșterii economice la consolidarea fiscală decât fusese prevăzut în program. În plus, traiectoria de ajustare de după 2010 trebuie precizată într-o formă mai detaliată în ceea ce privește măsurile concrete care trebuie adoptate. De asemenea, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor pe o traiectorie descendentă. Pentru a răspunde acestor riscuri, este necesar ca strategia să fie susținută de măsuri specificate în mod explicit după 2010 și ca planurile pentru ultimii ani ai programului să fie suficient consolidate. Îndeplinirea acestor deziderate ar fi, de asemeni, utilă având în vedere creșterea rapidă previzionată a ponderii datoriei și a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și provocările inerente ajustării cu care se confruntă Spania. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este în general conformă cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, este posibil ca strategia bugetară să nu fie în deplină concordanță cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate că strategia bugetară de aducere a deficitului sub valoarea de 3 % din PIB este, în forma sa actuală, în conformitate cu recomandările, având în vedere riscurile menționate, nu este încă asigurată realizarea corecției deficitului excesiv până la termenul limită, iar efortul fiscal mediu ar putea să fie inferior pragului minim recomandat de 11⁄2 % din PIB pe an pentru întreaga perioadă. Strategia bugetară este expusă, în special, unor riscuri de evoluție negativă ca urmare a scenariului macroeconomic optimist de după 2010, care poate implica o contribuție mai redusă a creșterii economice la consolidarea fiscală decât fusese prevăzut în program. În plus, traiectoria de ajustare de după 2010 trebuie precizată într-o formă mai detaliată în ceea ce privește măsurile concrete care trebuie adoptate. De asemenea, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor pe o traiectorie descendentă. Pentru a răspunde acestor riscuri, este necesar ca strategia să fie susținută de măsuri specificate în mod explicit după 2010 și ca planurile pentru ultimii ani ai programului să fie suficient consolidate. Îndeplinirea acestor deziderate ar fi, de asemeni, utilă având în vedere creșterea rapidă previzionată a ponderii datoriei și a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și provocările inerente ajustării cu care se confruntă Spania.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). În recomandările sale din 2 decembrie 2009, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) în vederea stopării situației de deficit excesiv, Consiliul a invitat Spania să raporteze progresele realizate în implementarea recomandărilor Consiliului, într-un capitol separat în cadrul actualizărilor programelor de stabilitate (5). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). În recomandările sale din 2 decembrie 2009, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) în vederea stopării situației de deficit excesiv, Consiliul a invitat Spania să raporteze progresele realizate în implementarea recomandărilor Consiliului, într-un capitol separat în cadrul actualizărilor programelor de stabilitate (5).

Concluzia generală este că actuala criză are un impact sever asupra finanțelor publice spaniole, cu un deficit foarte mare estimat pentru 2009 și o pondere a datoriei publice aflată în creștere rapidă. Obiectivul actualizării programului de stabilitate este consolidarea fiscală continuă și semnificativă începând cu 2010, în vederea reducerii deficitului public la 3 % din PIB până în 2013. Consolidarea fiscală este esențială, deoarece creșterea deficitelor fiscale și a datoriei ar putea dăuna creșterii economice susținute pe termen mediu. În plus, ameliorarea sustenabilității fiscale pe termen lung ar trebui să constituie o prioritate, având în vedere și creșterea previzionată a cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea demografică. Cu toate acestea, realizarea traiectoriei ambițioase de consolidare poate necesita eforturi suplimentare, în special având în vedere ipotezele macroeconomice extrem de optimiste și riscul ulterior al unei contribuții mai modeste decât nivelul prevăzut al creșterii economice la consolidarea fiscală și nivelurile de venituri pentru ultimii ani ai programului, care ar putea fi greu de realizat. În același timp, traiectoria de ajustare nu este pe deplin susținută prin măsuri concrete pentru anii de după 2010. Un cadru bugetar funcțional, inclusiv reglementarea relațiilor dintre diversele niveluri ale sectorului administrației publice generale, reprezintă un instrument esențial pentru sprijinirea îndeplinirii planurilor ambițioase de consolidare pe fundalul unei ample descentralizări fiscale. În plus, stimularea suplimentară a calității finanțelor publice este importantă și în vederea susținerii unei ajustări fără obstacole a economiei din perspectiva necesității de a continua ajustarea dezechilibrelor macroeconomice existente, în special a dezechilibrului extern, mai ales prin creșterea PIB-ului potențial, promovarea creării de locuri de muncă și impulsionarea productivității și competitivității.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării din 2 decembrie 2009, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, Spania este invitată:

| (i) | să aplice cu rigurozitate planurile fiscale ambițioase prevăzute în program, astfel încât să corecteze deficitul excesiv până în 2013, să le susțină prin măsuri concrete în anii de după 2010 și să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de consolidare în cazul în care se materializează riscurile legate de faptul că scenariul macroeconomic este mai optimist decât scenariul care stă la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să aplice cu rigurozitate planurile fiscale ambițioase prevăzute în program, astfel încât să corecteze deficitul excesiv până în 2013, să le susțină prin măsuri concrete în anii de după 2010 și să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de consolidare în cazul în care se materializează riscurile legate de faptul că scenariul macroeconomic este mai optimist decât scenariul care stă la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

| (ii) | având în vedere creșterea previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și creșterea rapidă a ponderii datoriei publice, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, printre altele, prin implementarea de reforme ale sistemului de pensii, astfel cum a fost propus de guvern; |
| --- | --- |

(ii)

având în vedere creșterea previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și creșterea rapidă a ponderii datoriei publice, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, printre altele, prin implementarea de reforme ale sistemului de pensii, astfel cum a fost propus de guvern;

| (iii) | să asigure sprijinirea eficientă, prin cadrul bugetar, a realizării planurilor fiscale pe termen mediu la toate nivelurile sectorului administrației publice generale și să monitorizeze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an; |
| --- | --- |

(iii)

să asigure sprijinirea eficientă, prin cadrul bugetar, a realizării planurilor fiscale pe termen mediu la toate nivelurile sectorului administrației publice generale și să monitorizeze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an;

| (iv) | să asigure, de asemenea, orientarea măsurilor de consolidare fiscală către continuarea îmbunătățirii calității finanțelor publice, având în vedere necesitatea unor ajustări suplimentare ale dezechilibrelor macroeconomice existente. |
| --- | --- |

(iv)

să asigure, de asemenea, orientarea măsurilor de consolidare fiscală către continuarea îmbunătățirii calității finanțelor publice, având în vedere necesitatea unor ajustări suplimentare ale dezechilibrelor macroeconomice existente.

De asemenea, Spania este invitată să îmbunătățească respectarea cerințelor din codul de conduită.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS feb. 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| COM nov. 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | n.a. | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS feb. 2010 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM nov. 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Deviația PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PS feb. 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| COM nov. 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| COM nov. 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| COM nov. 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | n.a. | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| COM nov. 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | n.a. | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| COM nov. 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| COM nov. 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| COM nov. 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | n.a. | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație %)

PS feb. 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

COM nov. 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

n.a.

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS feb. 2010

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM nov. 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Deviația PIB (6)

(% din PIB potențial)

PS feb. 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

COM nov. 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

0,8

–2,3

–3,4

n.a.

n.a.

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS feb. 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

COM nov. 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS feb. 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

COM nov. 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

n.a.

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

COM nov. 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

n.a.

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

COM nov. 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–3,4

–6,2

–5,7

n.a.

n.a.

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS feb. 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

COM nov. 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

COM nov. 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–3,7

–5,2

–4,2

n.a.

n.a.

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

COM nov. 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–3,3

–4,6

–4,2

n.a.

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS feb. 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

COM nov. 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

n.a.

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerație îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior, cum ar fi evaluările intermediare ale serviciilor Comisiei pentru anul 2010.

(3)  În concluziile sale din 10 noiembrie 2009 privind sustenabilitatea finanțelor publice „Consiliul invită statele membre să își concentreze atenția asupra strategiilor orientate către sustenabilitate în cadrul programelor viitoare de stabilitate și convergență ale acestora” și, în plus, „lansează o invitație către Comisie, împreună cu Comitetul pentru politică economică și cu Comitetul economic și financiar, de a continua elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util, înaintea următorului raport privind sustenabilitatea”, prevăzut pentru 2012.

(4)  Nu au fost furnizate, în special, date cu privire la productivitatea muncii, la orele lucrate și la măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare.

(5)  Din punct de vedere material, Spania a respectat această recomandare, cu toate că raportarea nu a fost cuprinsă într-un capitol separat, ci a fost inclusă în capitolul privind strategia bugetară pe termen mediu.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare nu sunt aplicabile, în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului, și se ridică la – 0,3 % din PIB în 2008 și la – 0,7 % din PIB în 2009, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/7

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2009-2012

2010/C 146/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2009-2012.

| (2) | După ce a fost grav afectată de recesiunea de la sfârșitul anului 2008, economia suedeză s-a stabilizat, dar creșterea PIB-ului a fost negativă în anul 2009. Într-un mod relativ neobișnuit pentru acest stadiu al ciclului, economia suedeză a fost în principal influențată de cererea consumatorilor, în timp ce producția industrială, activitățile de investiții și exporturile au reușit doar o menținere la același nivel după scăderi anterioare pronunțate. Cheltuielile gospodăriilor au beneficiat de politici fiscale și monetare de susținere și de o stabilizare a situației pe piețele financiare. Îmbunătățirea perspectivelor pieței forței de muncă, creșterea indicilor pieței bursiere și reluarea tendinței ascendente a prețurilor imobiliare au contribuit, de asemenea, la consolidarea încrederii consumatorilor. Pe măsură ce economia a alunecat spre recesiune, puterea monedei suedeze a scăzut cu aproape 30 % pe o bază ponderată în funcție de comerț în mai puțin de un an, dar și-a revenit de atunci cu aproximativ trei sferturi din valoarea pierdută. Aprecierea recentă a acesteia ar trebui să atenueze presiunile inflaționiste deja aflate în scădere ca urmare a unei încetiniri semnificative a economiei. Recesiunea și reacția de politică fiscală pe care a declanșat-o aceasta au modificat echilibrul sectorului public de la un excedent de 2,5 % din PIB în 2008 la un deficit de 0,8 % din PIB în 2009. Pentru a asigura o dezvoltare sustenabilă a finanțelor publice, una dintre provocările principale va fi să se evite ca o relansare economică cu un nivel scăzut de creare de locuri de muncă să aibă efecte negative de durată asupra șomajului pe termen lung și o pierdere definitivă a ofertei de forță de muncă. În acest sens este important să se asigure păstrarea unui nivel de înaltă calitate al politicilor privind piața forței de muncă active, chiar și atunci când acestea își extind domeniul de aplicare. O altă provocare pentru factorii de decizie politică va fi să calibreze cu atenție retragerea diverselor măsuri de stimulare, astfel încât acestea să nu sufoce redresarea în fazele incipiente și nici să nu contribuie la acumularea unor dezechilibre cu potențial destabilizator în sectorul gospodăriilor. |
| --- | --- |

(2)

După ce a fost grav afectată de recesiunea de la sfârșitul anului 2008, economia suedeză s-a stabilizat, dar creșterea PIB-ului a fost negativă în anul 2009. Într-un mod relativ neobișnuit pentru acest stadiu al ciclului, economia suedeză a fost în principal influențată de cererea consumatorilor, în timp ce producția industrială, activitățile de investiții și exporturile au reușit doar o menținere la același nivel după scăderi anterioare pronunțate. Cheltuielile gospodăriilor au beneficiat de politici fiscale și monetare de susținere și de o stabilizare a situației pe piețele financiare. Îmbunătățirea perspectivelor pieței forței de muncă, creșterea indicilor pieței bursiere și reluarea tendinței ascendente a prețurilor imobiliare au contribuit, de asemenea, la consolidarea încrederii consumatorilor. Pe măsură ce economia a alunecat spre recesiune, puterea monedei suedeze a scăzut cu aproape 30 % pe o bază ponderată în funcție de comerț în mai puțin de un an, dar și-a revenit de atunci cu aproximativ trei sferturi din valoarea pierdută. Aprecierea recentă a acesteia ar trebui să atenueze presiunile inflaționiste deja aflate în scădere ca urmare a unei încetiniri semnificative a economiei. Recesiunea și reacția de politică fiscală pe care a declanșat-o aceasta au modificat echilibrul sectorului public de la un excedent de 2,5 % din PIB în 2008 la un deficit de 0,8 % din PIB în 2009. Pentru a asigura o dezvoltare sustenabilă a finanțelor publice, una dintre provocările principale va fi să se evite ca o relansare economică cu un nivel scăzut de creare de locuri de muncă să aibă efecte negative de durată asupra șomajului pe termen lung și o pierdere definitivă a ofertei de forță de muncă. În acest sens este important să se asigure păstrarea unui nivel de înaltă calitate al politicilor privind piața forței de muncă active, chiar și atunci când acestea își extind domeniul de aplicare. O altă provocare pentru factorii de decizie politică va fi să calibreze cu atenție retragerea diverselor măsuri de stimulare, astfel încât acestea să nu sufoce redresarea în fazele incipiente și nici să nu contribuie la acumularea unor dezechilibre cu potențial destabilizator în sectorul gospodăriilor.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra PIB-ului potențial și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Mai precis, în cazul Suediei este important să se inițieze reforme în domeniul concurenței și al participării la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra PIB-ului potențial și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Mai precis, în cazul Suediei este important să se inițieze reforme în domeniul concurenței și al participării la piața forței de muncă.

| (4) | Scenariul macroeconomic, având la bază legea bugetului pentru 2010 prezentată Parlamentului în septembrie 2009, prevede o revenire a creșterii PIB-ului real de la – 5,2 % în 2009 la 0,6 % în 2010 și un nivel mediu de 3,5 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere prudente în 2010 și extrem de optimiste ulterior, având în vedere că ratele de creștere previzionate sunt în mod substanțial superioare potențialului de creștere estimat pe termen mediu. În acest context, previziunile programului pentru inflație se prezintă relativ pesimiste, cu toate că acest lucru ar putea reflecta o previziune de întărire a monedei suedeze. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic, având la bază legea bugetului pentru 2010 prezentată Parlamentului în septembrie 2009, prevede o revenire a creșterii PIB-ului real de la – 5,2 % în 2009 la 0,6 % în 2010 și un nivel mediu de 3,5 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere prudente în 2010 și extrem de optimiste ulterior, având în vedere că ratele de creștere previzionate sunt în mod substanțial superioare potențialului de creștere estimat pe termen mediu. În acest context, previziunile programului pentru inflație se prezintă relativ pesimiste, cu toate că acest lucru ar putea reflecta o previziune de întărire a monedei suedeze.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public în 2009 este de 2,2 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un excedent de 2,5 % din PIB în 2008 reflectă impactul crizei prin efectul stabilizatorilor automați și al măsurilor discreționare de stimulare în valoare de aproximativ 1,5 % (mai mult de 2,5 % inclusiv 2010) din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). Deteriorarea a fost în principal datorată scăderii veniturilor din impozite, întrucât a scăzut atât numărul de ore lucrate, cât și nivelul mediu al impozitelor, consumul s-a redus, iar profiturile întreprinderilor și câștigurile de capital s-au diminuat. În conformitate cu programul, se estimează că politica fiscală își va menține acțiunile de sprijin în 2010. Având în vedere situația bugetară relativ favorabilă a Suediei, continuarea expansiunii fiscale în 2010 este adecvată și conformă cu PERE. Pentru ultimii ani ai programului nu este prevăzută o consolidare structurală. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public în 2009 este de 2,2 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un excedent de 2,5 % din PIB în 2008 reflectă impactul crizei prin efectul stabilizatorilor automați și al măsurilor discreționare de stimulare în valoare de aproximativ 1,5 % (mai mult de 2,5 % inclusiv 2010) din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). Deteriorarea a fost în principal datorată scăderii veniturilor din impozite, întrucât a scăzut atât numărul de ore lucrate, cât și nivelul mediu al impozitelor, consumul s-a redus, iar profiturile întreprinderilor și câștigurile de capital s-au diminuat. În conformitate cu programul, se estimează că politica fiscală își va menține acțiunile de sprijin în 2010. Având în vedere situația bugetară relativ favorabilă a Suediei, continuarea expansiunii fiscale în 2010 este adecvată și conformă cu PERE. Pentru ultimii ani ai programului nu este prevăzută o consolidare structurală.

| (6) | În 2010, programul actualizat prevede o creștere a deficitului public la 3,4 % din PIB (2), parțial ca urmare a unui pachet de stimulare suplimentar în valoare de aproximativ 1 % din PIB. Principalele măsuri discreționare cu privire la venituri constau într-o a patra etapă a așa-numitului sistem de credit de impozite pentru salariați, cu un impact estimat asupra soldului bugetar de 0,3 % din PIB. O reducere a impozitelor asupra pensiilor adaugă un procent suplimentar de 0,1 % din PIB la măsurile de stimulare. În ceea ce privește cheltuielile, măsurile includ transferuri suplimentare din partea statului în contul administrațiilor locale de aproximativ 0,3 % din PIB și resurse suplimentare pentru controlul criminalității și pentru activitățile corespunzătoare sistemului judiciar, învățământului și formării profesionale, precum și măsuri în sprijinul creșterii întreprinderilor mici în valoare de aproximativ 0,1 % din PIB fiecare. Orientarea fiscală planificată, evaluată în conformitate cu modificările soldului structural, soldul ajustat ciclic (recalculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord) exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este expansionistă, cu o accentuare a deficitului structural cu 1,6 puncte procentuale. Diferența față de dimensiunea pachetului fiscal de 1 % din PIB se explică, în principal, prin elasticități mai mici ale impozitelor. |
| --- | --- |

(6)

În 2010, programul actualizat prevede o creștere a deficitului public la 3,4 % din PIB (2), parțial ca urmare a unui pachet de stimulare suplimentar în valoare de aproximativ 1 % din PIB. Principalele măsuri discreționare cu privire la venituri constau într-o a patra etapă a așa-numitului sistem de credit de impozite pentru salariați, cu un impact estimat asupra soldului bugetar de 0,3 % din PIB. O reducere a impozitelor asupra pensiilor adaugă un procent suplimentar de 0,1 % din PIB la măsurile de stimulare. În ceea ce privește cheltuielile, măsurile includ transferuri suplimentare din partea statului în contul administrațiilor locale de aproximativ 0,3 % din PIB și resurse suplimentare pentru controlul criminalității și pentru activitățile corespunzătoare sistemului judiciar, învățământului și formării profesionale, precum și măsuri în sprijinul creșterii întreprinderilor mici în valoare de aproximativ 0,1 % din PIB fiecare. Orientarea fiscală planificată, evaluată în conformitate cu modificările soldului structural, soldul ajustat ciclic (recalculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord) exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este expansionistă, cu o accentuare a deficitului structural cu 1,6 puncte procentuale. Diferența față de dimensiunea pachetului fiscal de 1 % din PIB se explică, în principal, prin elasticități mai mici ale impozitelor.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare este să readucă deficitul public sub valoarea de referință de 3 % din PIB (după ce a ajuns la 3,4 % din PIB în 2010) și să îl mențină într-o direcție descrescătoare fermă. Previziunile bugetare au la bază ipoteza menținerii politicilor actuale pentru perioada de după 2010 și anunță o scădere treptată a deficitului global al administrației centrale de la 3,4 % din PIB în 2010 la 2,1 % din PIB în 2011 și 1,1 % din PIB în 2012. Se estimează un profil similar al soldului primar, care va evolua de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2010 la un deficit de 0,8 % în 2011, înainte de a reveni la un excedent de 0,4 % din PIB în 2012. Aceasta este o îmbunătățire destul de semnificativă, în special având în vedere că nu include măsuri de consolidare și că numărul de ore lucrate – o bază de impozitare importantă pentru impozitul pe venit – nu prezintă o revenire puternică în 2011-2012. Pe de altă parte, se preconizează o deteriorare a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord și o accentuare a deficitului de la 1,3 % din PIB în 2010 la 1,5 % din PIB în 2011 și 2,1 % din PIB în 2012.
  Cu toate acestea, există posibilitatea ca soldul structural să fie subestimat, întrucât există decalaje ale evoluției ciclice a soldului bugetului general care nu sunt surprinse în întregime în cadrul ajustării ciclice. OTM al Suediei este să realizeze un excedent de 1 % din PIB pe parcursul ciclului. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului în mod mai mult decât corespunzător. Cu toate acestea, programul actualizat de convergență nu prevede îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu în perioada programului. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare este să readucă deficitul public sub valoarea de referință de 3 % din PIB (după ce a ajuns la 3,4 % din PIB în 2010) și să îl mențină într-o direcție descrescătoare fermă. Previziunile bugetare au la bază ipoteza menținerii politicilor actuale pentru perioada de după 2010 și anunță o scădere treptată a deficitului global al administrației centrale de la 3,4 % din PIB în 2010 la 2,1 % din PIB în 2011 și 1,1 % din PIB în 2012. Se estimează un profil similar al soldului primar, care va evolua de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2010 la un deficit de 0,8 % în 2011, înainte de a reveni la un excedent de 0,4 % din PIB în 2012. Aceasta este o îmbunătățire destul de semnificativă, în special având în vedere că nu include măsuri de consolidare și că numărul de ore lucrate – o bază de impozitare importantă pentru impozitul pe venit – nu prezintă o revenire puternică în 2011-2012. Pe de altă parte, se preconizează o deteriorare a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord și o accentuare a deficitului de la 1,3 % din PIB în 2010 la 1,5 % din PIB în 2011 și 2,1 % din PIB în 2012.

Cu toate acestea, există posibilitatea ca soldul structural să fie subestimat, întrucât există decalaje ale evoluției ciclice a soldului bugetului general care nu sunt surprinse în întregime în cadrul ajustării ciclice. OTM al Suediei este să realizeze un excedent de 1 % din PIB pe parcursul ciclului. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului în mod mai mult decât corespunzător. Cu toate acestea, programul actualizat de convergență nu prevede îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu în perioada programului.

| (8) | Se pare că rezultatele bugetare vor fi superioare previziunilor din cadrul programului pentru 2010 și inferioare previziunilor ulterior. Scenariul de referință din cadrul programului actualizat a fost alcătuit odată cu legea bugetului pentru 2010 publicată în septembrie 2009 și nu ține seama de îmbunătățirea ulterioară a perspectivei economice pentru 2009-2010 (3). Rezultatele fiscale preliminare pentru 2009 indică, de asemenea, cifre superioare estimărilor, în special cu încasări din TVA peste nivelul așteptărilor. Deficitul pentru 2009 se ridică la numai 0,8 % din PIB conform conturilor naționale recent publicate, comparativ cu o previziune de 2,2 % din PIB în programul actualizat. Această evoluție s-ar putea prelungi și în anul 2010. Pentru perioada 2011-2012, scenariul de referință prevede o creștere foarte puternică a nivelului PIB-ului, pe baza unei evoluții dinamice a cererii interne. Retragerea măsurilor de stimulare, în special o normalizare a ratelor dobânzilor, ar putea, cu toate acestea, să atenueze încrederea consumatorilor, în special având în vedere gradul ridicat de îndatorare al gospodăriilor. Această evoluție ar putea fi exacerbată, în cazul în care ar încetini inflația curentă a prețurilor la locuințe. Cu toate că există o ameliorare clară a situației în sectorul financiar, pierderile din credite ale unora dintre băncile mari sunt încă semnificative și marjele de împrumut sunt comprimate. Având în vedere importanța sistemului bancar pentru funcționarea economiei, posibilele intervenții guvernamentale în caz de criză de încredere ar putea avea, de asemenea, un impact negativ asupra bugetului, cu toate că este posibilă o recuperare, pe viitor, a costului sprijinului guvernamental pentru sectorul financiar. Întrucât anul 2010 este an electoral, cu alegeri parlamentare care urmează să aibă loc la mijlocul lunii septembrie, există riscuri generate de ciclul electoral, dar care nu sunt considerate a fi deosebit de mari. |
| --- | --- |

(8)

Se pare că rezultatele bugetare vor fi superioare previziunilor din cadrul programului pentru 2010 și inferioare previziunilor ulterior. Scenariul de referință din cadrul programului actualizat a fost alcătuit odată cu legea bugetului pentru 2010 publicată în septembrie 2009 și nu ține seama de îmbunătățirea ulterioară a perspectivei economice pentru 2009-2010 (3). Rezultatele fiscale preliminare pentru 2009 indică, de asemenea, cifre superioare estimărilor, în special cu încasări din TVA peste nivelul așteptărilor. Deficitul pentru 2009 se ridică la numai 0,8 % din PIB conform conturilor naționale recent publicate, comparativ cu o previziune de 2,2 % din PIB în programul actualizat. Această evoluție s-ar putea prelungi și în anul 2010. Pentru perioada 2011-2012, scenariul de referință prevede o creștere foarte puternică a nivelului PIB-ului, pe baza unei evoluții dinamice a cererii interne. Retragerea măsurilor de stimulare, în special o normalizare a ratelor dobânzilor, ar putea, cu toate acestea, să atenueze încrederea consumatorilor, în special având în vedere gradul ridicat de îndatorare al gospodăriilor. Această evoluție ar putea fi exacerbată, în cazul în care ar încetini inflația curentă a prețurilor la locuințe. Cu toate că există o ameliorare clară a situației în sectorul financiar, pierderile din credite ale unora dintre băncile mari sunt încă semnificative și marjele de împrumut sunt comprimate. Având în vedere importanța sistemului bancar pentru funcționarea economiei, posibilele intervenții guvernamentale în caz de criză de încredere ar putea avea, de asemenea, un impact negativ asupra bugetului, cu toate că este posibilă o recuperare, pe viitor, a costului sprijinului guvernamental pentru sectorul financiar. Întrucât anul 2010 este an electoral, cu alegeri parlamentare care urmează să aibă loc la mijlocul lunii septembrie, există riscuri generate de ciclul electoral, dar care nu sunt considerate a fi deosebit de mari.

| (9) | Datoria publică brută este estimată la 42,8 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 38,0 % al PIB-ului din anul precedent. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB-ului, la creșterea ponderii datoriei a contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal un împrumut către banca centrală. Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu o valoare suplimentară de 2,4 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare, până la 45,2 % din PIB în 2012, în principal ca urmare a menținerii deficitelor publice. Riscurile la care se expune evoluția previzionată a ponderii datoriei se prezintă a fi în general echilibrate, cu anumite riscuri pozitive pentru 2010 și anumite riscuri de evoluție negativă ulterior. Datoria brută rămâne cu mult sub valoarea de referință, iar poziția financiară netă este pozitivă. |
| --- | --- |

(9)

Datoria publică brută este estimată la 42,8 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 38,0 % al PIB-ului din anul precedent. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB-ului, la creșterea ponderii datoriei a contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal un împrumut către banca centrală. Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu o valoare suplimentară de 2,4 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare, până la 45,2 % din PIB în 2012, în principal ca urmare a menținerii deficitelor publice. Riscurile la care se expune evoluția previzionată a ponderii datoriei se prezintă a fi în general echilibrate, cu anumite riscuri pozitive pentru 2010 și anumite riscuri de evoluție negativă ulterior. Datoria brută rămâne cu mult sub valoarea de referință, iar poziția financiară netă este pozitivă.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar impune o tendință de descreștere a ponderii datoriei, asigurând reducerea acesteia până la aproximativ 15 % din PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar impune o tendință de descreștere a ponderii datoriei, asigurând reducerea acesteia până la aproximativ 15 % din PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod clar mai scăzut decât media în UE și activele considerabile acumulate de sistemul public de pensii vor ajuta la finanțarea unei părți din creșterea cheltuielilor cu pensiile. Poziția bugetară din 2009 estimată în program contribuie la reducerea datoriei publice brute. Asigurarea, pe termen mediu, a unor excedente primare și implementarea de reforme structurale corespunzătoare ar contribui la limitarea riscurilor la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea (4) din 2009. |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod clar mai scăzut decât media în UE și activele considerabile acumulate de sistemul public de pensii vor ajuta la finanțarea unei părți din creșterea cheltuielilor cu pensiile. Poziția bugetară din 2009 estimată în program contribuie la reducerea datoriei publice brute. Asigurarea, pe termen mediu, a unor excedente primare și implementarea de reforme structurale corespunzătoare ar contribui la limitarea riscurilor la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea (4) din 2009.

| (12) | Cadrul bugetar al Suediei poate fi considerat a fi solid; acesta a contribuit la reducerea semnificativă a datoriei, observată încă de la introducerea sa. Pentru a spori transparența, guvernul a adoptat în ultimii ani o serie de măsuri de perfecționare a acestui cadru și se angajează în continuare să revizuiască performanța acestuia și să soluționeze problemele rămase. De remarcat înființarea unui consiliu fiscal a cărui sarcină este evaluarea modului în care guvernul și-a pus în aplicare obiectivele de politică fiscală. Acest consiliu și-a prezentat cel de al doilea raport anual în 2009. Guvernul a consolidat, de asemenea, normele privind plafoanele de cheltuieli și analizează modalitățile de îmbunătățire a poziției obiectivului de excedent. Celelalte puncte slabe sunt legate de riscul incapacității cadrului de a preveni politicile prociclice în perioade favorabile, în special la nivelul administrațiilor publice locale. Acest aspect este generat de faptul că cerințele de echilibru bugetar nu permit utilizarea de către administrațiile publice locale a excedentelor din perioade favorabile pentru acoperirea deficitelor în perioade dificile. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar al Suediei poate fi considerat a fi solid; acesta a contribuit la reducerea semnificativă a datoriei, observată încă de la introducerea sa. Pentru a spori transparența, guvernul a adoptat în ultimii ani o serie de măsuri de perfecționare a acestui cadru și se angajează în continuare să revizuiască performanța acestuia și să soluționeze problemele rămase. De remarcat înființarea unui consiliu fiscal a cărui sarcină este evaluarea modului în care guvernul și-a pus în aplicare obiectivele de politică fiscală. Acest consiliu și-a prezentat cel de al doilea raport anual în 2009. Guvernul a consolidat, de asemenea, normele privind plafoanele de cheltuieli și analizează modalitățile de îmbunătățire a poziției obiectivului de excedent. Celelalte puncte slabe sunt legate de riscul incapacității cadrului de a preveni politicile prociclice în perioade favorabile, în special la nivelul administrațiilor publice locale. Acest aspect este generat de faptul că cerințele de echilibru bugetar nu permit utilizarea de către administrațiile publice locale a excedentelor din perioade favorabile pentru acoperirea deficitelor în perioade dificile.

| (13) | Întrucât realizarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă este o condiție obligatorie pentru asigurarea unei poziții sustenabile a finanțelor publice, în special având în vedere îmbătrânirea populației, guvernul a adoptat o serie de măsuri legate de cerere și ofertă pentru a îmbunătăți stimulentele pentru încadrarea în muncă și pentru a reduce costul angajărilor, în special pentru grupuri cu un nivel relativ scăzut al ocupării forței de muncă, de exemplu pentru tineri și imigranți. Impozitele pe veniturile salariale s-au redus, sub forma unui așa-numit sistem de credit de impozite pentru salariați și a unui prag mai ridicat pentru plata de impozite către stat. La aceste reduceri s-au adăugat reduceri generale, stabilite pe obiective, ale contribuțiilor sociale în vederea scăderii costurilor cu angajările. Au fost, de asemenea, întreprinse reforme cu privire la sistemele de asigurări de șomaj și de sănătate, unde au fost reduse proporțional atât nivelul beneficiilor, cât și durata pentru care pot fi primite de către fiecare persoană. În timp ce numărul de persoane care primesc beneficii de asigurări de sănătate a scăzut deja, efectele reformelor pentru impozitele pe venit sunt așteptate să se manifeste pe termen mediu spre lung. |
| --- | --- |

(13)

Întrucât realizarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă este o condiție obligatorie pentru asigurarea unei poziții sustenabile a finanțelor publice, în special având în vedere îmbătrânirea populației, guvernul a adoptat o serie de măsuri legate de cerere și ofertă pentru a îmbunătăți stimulentele pentru încadrarea în muncă și pentru a reduce costul angajărilor, în special pentru grupuri cu un nivel relativ scăzut al ocupării forței de muncă, de exemplu pentru tineri și imigranți. Impozitele pe veniturile salariale s-au redus, sub forma unui așa-numit sistem de credit de impozite pentru salariați și a unui prag mai ridicat pentru plata de impozite către stat. La aceste reduceri s-au adăugat reduceri generale, stabilite pe obiective, ale contribuțiilor sociale în vederea scăderii costurilor cu angajările. Au fost, de asemenea, întreprinse reforme cu privire la sistemele de asigurări de șomaj și de sănătate, unde au fost reduse proporțional atât nivelul beneficiilor, cât și durata pentru care pot fi primite de către fiecare persoană. În timp ce numărul de persoane care primesc beneficii de asigurări de sănătate a scăzut deja, efectele reformelor pentru impozitele pe venit sunt așteptate să se manifeste pe termen mediu spre lung.

| (14) | În general, strategia aleasă de exploatare a punctului de pornire favorabil, cu excedente fiscale substanțiale, prin implementarea politicilor fiscale de susținere în 2009 și în 2010 poate fi considerată a fi conformă cu PERE. Rezultatul mult superior previziunilor obținut în 2009 și îmbunătățirea perspectivelor macroeconomice pentru 2010 îmbunătățesc perspectivele ca Suedia, va putea evita încălcarea valorii de referință de 3 % din PIB în acest context dificil, fiind unul dintre puținele state membre care va acționa în acest sens. Cu toate acestea, în termeni structurali, nu se estimează progrese, în sensul îndeplinirii OTM, în perioada 2011-2012, pentru care ipotezele de creștere sunt considerate favorabile. Prin urmare, strategia bugetară ar avea de câștigat din specificarea de măsuri concrete în ultimii ani ai perioadei de programare. |
| --- | --- |

(14)

În general, strategia aleasă de exploatare a punctului de pornire favorabil, cu excedente fiscale substanțiale, prin implementarea politicilor fiscale de susținere în 2009 și în 2010 poate fi considerată a fi conformă cu PERE. Rezultatul mult superior previziunilor obținut în 2009 și îmbunătățirea perspectivelor macroeconomice pentru 2010 îmbunătățesc perspectivele ca Suedia, va putea evita încălcarea valorii de referință de 3 % din PIB în acest context dificil, fiind unul dintre puținele state membre care va acționa în acest sens. Cu toate acestea, în termeni structurali, nu se estimează progrese, în sensul îndeplinirii OTM, în perioada 2011-2012, pentru care ipotezele de creștere sunt considerate favorabile. Prin urmare, strategia bugetară ar avea de câștigat din specificarea de măsuri concrete în ultimii ani ai perioadei de programare.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că excedentele importante acumulate în perioade economice favorabile au permis politicii fiscale să joace un rol activ în contextul recesiunii, în conformitate cu spiritul Pactului de stabilitate și creștere, nu doar prin stimularea cererii pe termen scurt, ci și prin consolidarea potențialului de creștere a economiei pe termen lung. În 2010, orientarea fiscală își continuă în mod oportun evoluția expansionistă, în concordanță cu PERE. Deși parțial perimat, programul previzionează o extindere a deficitului la 3,4 % din PIB în 2010, de la 2,2 % în 2009, datorată în principal măsurilor de stimulare suplimentare care intră în vigoare în acest an. Ulterior, se estimează că ponderea deficitului se va diminua treptat la 2,1 % din PIB în 2011 și la 1,1 % din PIB în 2012. Această îmbunătățire este datorată în principal creșterii economice puternice previzionate, întrucât programul nu prevede eforturi de consolidare pentru această perioadă. Riscurile generale ale ajustării planificate par oarecum înclinate pozitiv, cu riscurile considerabile de evoluție pozitivă în 2010 parțial compensate de riscurile de evoluție negativă în 2011-2012. Cu toate acestea, în cazul în care rezultatele bugetare nu se ridică la nivelul celor previzionate, guvernul va trebui să fie pregătit să adopte în timp util măsuri discreționare de consolidare.

Având în vedere evaluarea de mai sus și având în vedere necesitatea asigurării unei convergențe sustenabile, recunoscând totodată performanța exemplară a politicii fiscale suedeze, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere din ultimii ani, Suedia este invitată:

| (i) | să pună în aplicare politica fiscală planificată pentru 2010, în conformitate cu PERE, vizând totodată să evite încălcarea valorii de referință de 3 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare politica fiscală planificată pentru 2010, în conformitate cu PERE, vizând totodată să evite încălcarea valorii de referință de 3 % din PIB;

| (ii) | să asigure îndeplinirea ajustărilor bugetare nominale prevăzute în program, prin adoptarea în timp util, în cazul în care acest lucru este necesar, a unor măsuri de consolidare pentru a asigura menținerea previzionată a nivelului de consolidare a finanțelor publice în caz de creștere sub nivelul estimat în ultimii ani ai programului, precum și să asigure progresul către îndeplinirea OTM. |
| --- | --- |

(ii)

să asigure îndeplinirea ajustărilor bugetare nominale prevăzute în program, prin adoptarea în timp util, în cazul în care acest lucru este necesar, a unor măsuri de consolidare pentru a asigura menținerea previzionată a nivelului de consolidare a finanțelor publice în caz de creștere sub nivelul estimat în ultimii ani ai programului, precum și să asigure progresul către îndeplinirea OTM.

De asemenea, Suedia este invitată să îmbunătățească respectarea cerințelor din codul de conduită privind prezentarea de date.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC ian. 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| COM nov. 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| COM nov. 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,6 | 1,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Deviația PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| COM nov. 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | n.a. |
| PC dec 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| COM nov. 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| COM nov. 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| COM nov. 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| COM nov. 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| COM nov. 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| COM nov. 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| COM nov. 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| COM nov. 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PC ian. 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

COM nov. 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

n.a.

PC dec. 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

COM nov. 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

n.a.

PC dec. 2008

3,6

1,5

n.a.

n.a.

n.a.

Deviația PIB (6)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

COM nov. 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

n.a.

PC dec 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

COM nov. 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

n.a.

PC dec. 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

COM nov. 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

n.a.

PC dec. 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

COM nov. 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

n.a.

PC dec. 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

COM nov. 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

n.a.

PC dec. 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

COM nov. 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

n.a.

PC dec. 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC ian. 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

COM nov. 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

n.a.

PC dec. 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC ian. 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

COM nov. 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

n.a.

PC dec. 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

COM nov. 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

n.a.

PC dec. 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Cu toate acestea, datele mai recente publicate de autoritățile suedeze sugerează că rezultatul bugetar pentru 2010 ar putea fi semnificativ mai favorabil.

(3)  Cu toate acestea, programul se referă la actualizarea din noiembrie 2009 a previziunilor guvernului, care reflectă parțial îmbunătățirea perspectivelor față de scenariul de referință, și la două profiluri alternative de creștere, care prezintă o previziune macroeconomică mai slabă, respectiv una mai favorabilă. Niciuna dintre aceste previziuni nu este suficient detaliată pentru a fi considerată drept scenariu de referință.

(4)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică și de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(5)  În special, nu sunt furnizate datele privind împrumuturile nete din sectorul privat, ceea ce face mai dificilă asigurarea unei evaluări obiective.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,0 %, 0,9 %, 0,9 %, respectiv 1,3 %, în perioada 2008-2011.

(8)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și celelalte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2008 și 0,1 % atât pentru 2011, cât și pentru 2012, toate contribuind la reducerea deficitului, și 0,1 % din PIB în 2009, contribuind la creșterea deficitului, în conformitate cu cel mai recent program și 0,3 % din PIB în 2008 și 0,2 % din PIB în 2009, toate contribuind la reducerea deficitului, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2009-2012

2010/C 146/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2009-2012.

| (2) | În 2009, activitatea economică a suferit o contracție severă de 4 %. Prăbușirea comerțului mondial a avut un efect relativ puternic asupra economiei Țărilor de Jos, ceea ce a atras o contribuție negativă a cifrei nete a exporturilor la creștere. Cererea internă a îngreunat, de asemenea, creșterea pe întreaga perioadă a anului, întrucât consumul privat a scăzut ca urmare a efectelor negative importante ale crizei asupra bunăstării și a încrederii, iar investițiile au scăzut de pe urma scăderii cererii, a unei rentabilități mai scăzute și înăspririi condițiilor de creditare. Consumul public a fost singura componentă a cererii care a sprijinit activitatea economică, în principal datorită pachetului de stimulare de 1 % din PIB implementat în conformitate cu PERE. Pentru 2010, se estimează din nou o creștere pozitivă a PIB-ului, cel mai probabil determinată de exporturi nete ca urmare a redresării comerțului mondial. S-a stabilit că nivelul consumului privat va rămâne limitat, întrucât venitul real disponibil este afectat în mod negativ de o creștere mai redusă a nivelului salariilor și de creșterea șomajului și se preconizează că investițiile vor suferi din cauza gradului scăzut de utilizare a capacității de producție, a rentabilității scăzute și a condițiilor de creditare încă destul de stricte. Poziția bugetară s-a erodat cu rapiditate în 2009 de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2008 la un deficit de 4,9 % din PIB ca urmare a măsurilor de redresare adoptate de guvern ca răspuns la criza economică, a funcționării depline a stabilizatorilor automați și a scăderii veniturilor provenite din producția de gaze. Pentru 2010, se prevede o continuare a deteriorării. Deficitul bugetar pentru 2009, care a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB a atras declanșarea unei proceduri de deficit excesiv. În acest context, Consiliul a emis recomandări către Țările de Jos în decembrie 2009, stabilind anul 2013 drept termen-limită pentru corecția deficitului excesiv. Aducerea deficitului sub valoarea de 3 % din PIB până la data respectivă va reprezenta una dintre principalele provocări strategice pentru Țările de Jos. Printre provocări se mai pot include și abordarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, consolidarea continuă a încrederii în sectorul financiar și asigurarea accesului întreprinderilor la finanțare. |
| --- | --- |

(2)

În 2009, activitatea economică a suferit o contracție severă de 4 %. Prăbușirea comerțului mondial a avut un efect relativ puternic asupra economiei Țărilor de Jos, ceea ce a atras o contribuție negativă a cifrei nete a exporturilor la creștere. Cererea internă a îngreunat, de asemenea, creșterea pe întreaga perioadă a anului, întrucât consumul privat a scăzut ca urmare a efectelor negative importante ale crizei asupra bunăstării și a încrederii, iar investițiile au scăzut de pe urma scăderii cererii, a unei rentabilități mai scăzute și înăspririi condițiilor de creditare. Consumul public a fost singura componentă a cererii care a sprijinit activitatea economică, în principal datorită pachetului de stimulare de 1 % din PIB implementat în conformitate cu PERE. Pentru 2010, se estimează din nou o creștere pozitivă a PIB-ului, cel mai probabil determinată de exporturi nete ca urmare a redresării comerțului mondial. S-a stabilit că nivelul consumului privat va rămâne limitat, întrucât venitul real disponibil este afectat în mod negativ de o creștere mai redusă a nivelului salariilor și de creșterea șomajului și se preconizează că investițiile vor suferi din cauza gradului scăzut de utilizare a capacității de producție, a rentabilității scăzute și a condițiilor de creditare încă destul de stricte. Poziția bugetară s-a erodat cu rapiditate în 2009 de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2008 la un deficit de 4,9 % din PIB ca urmare a măsurilor de redresare adoptate de guvern ca răspuns la criza economică, a funcționării depline a stabilizatorilor automați și a scăderii veniturilor provenite din producția de gaze. Pentru 2010, se prevede o continuare a deteriorării. Deficitul bugetar pentru 2009, care a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB a atras declanșarea unei proceduri de deficit excesiv. În acest context, Consiliul a emis recomandări către Țările de Jos în decembrie 2009, stabilind anul 2013 drept termen-limită pentru corecția deficitului excesiv. Aducerea deficitului sub valoarea de 3 % din PIB până la data respectivă va reprezenta una dintre principalele provocări strategice pentru Țările de Jos. Printre provocări se mai pot include și abordarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, consolidarea continuă a încrederii în sectorul financiar și asigurarea accesului întreprinderilor la finanțare.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, pentru Țările de Jos este importantă inițierea de reforme în domeniul pieței forței de muncă, mai ales prin elaborarea de măsuri suplimentare, inclusiv stimularea tranzițiilor către piața forței de muncă pentru a îmbunătăți participarea femeilor, lucrătorilor în vârstă și a grupurilor dezavantajate în vederea creșterii numărului total de ore lucrate și, în domeniul cercetării și dezvoltării, prin continuarea creării de condiții favorabile pentru stimularea cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, pentru Țările de Jos este importantă inițierea de reforme în domeniul pieței forței de muncă, mai ales prin elaborarea de măsuri suplimentare, inclusiv stimularea tranzițiilor către piața forței de muncă pentru a îmbunătăți participarea femeilor, lucrătorilor în vârstă și a grupurilor dezavantajate în vederea creșterii numărului total de ore lucrate și, în domeniul cercetării și dezvoltării, prin continuarea creării de condiții favorabile pentru stimularea cercetării și dezvoltării.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului se bazează, pentru 2010, pe proiecțiile elaborate de Biroul național pentru analiza politicilor economice (CPB) și prevede o reluare a creșterii PIB-ului real cu 1,5 % în 2010, după contracția de 4 % din 2009, urmată de o continuare a redresării până la un nivel mediu de 2 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere optimiste pentru 2010 și 2011 și pe ipoteze plauzibile pentru 2012. Previziunile programului pentru inflație se prezintă drept realiste pentru 2010 și relativ pesimiste pentru 2011 și 2012. Ipoteza din program conform căreia redresarea creșterii economice va fi în principal determinată de cifra netă a exporturilor este plauzibilă, întrucât proiecțiile referitoare la contribuțiile consumului privat și investițiilor la creștere se prezintă drept favorabile. În domeniul pieței forței de muncă, proiecțiile privind atât creșterea locurilor de muncă, cât și evoluția șomajului par a fi ușor favorabile pe parcursul întregii perioade de programare. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului se bazează, pentru 2010, pe proiecțiile elaborate de Biroul național pentru analiza politicilor economice (CPB) și prevede o reluare a creșterii PIB-ului real cu 1,5 % în 2010, după contracția de 4 % din 2009, urmată de o continuare a redresării până la un nivel mediu de 2 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere optimiste pentru 2010 și 2011 și pe ipoteze plauzibile pentru 2012. Previziunile programului pentru inflație se prezintă drept realiste pentru 2010 și relativ pesimiste pentru 2011 și 2012. Ipoteza din program conform căreia redresarea creșterii economice va fi în principal determinată de cifra netă a exporturilor este plauzibilă, întrucât proiecțiile referitoare la contribuțiile consumului privat și investițiilor la creștere se prezintă drept favorabile. În domeniul pieței forței de muncă, proiecțiile privind atât creșterea locurilor de muncă, cât și evoluția șomajului par a fi ușor favorabile pe parcursul întregii perioade de programare.

| (5) | În conformitate cu programul, deficitul bugetului general a suferit o deteriorare puternică de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2008 la un deficit de 4,9 % din PIB în 2009, reflectând într-o mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice, dar printre cauze s-au numărat și măsurile de stimulare în valoare de 1 % din PIB adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). Politica fiscală își va menține acțiunile de sprijin în 2010 înainte de a deveni restrictivă în ultimii ani ai programului. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corecției deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, este necesar ca orientarea fiscală expansionistă din 2009 și 2010 să fie urmată de impunerea unei discipline fiscale mult mai stricte începând cu 2011. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu programul, deficitul bugetului general a suferit o deteriorare puternică de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2008 la un deficit de 4,9 % din PIB în 2009, reflectând într-o mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice, dar printre cauze s-au numărat și măsurile de stimulare în valoare de 1 % din PIB adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). Politica fiscală își va menține acțiunile de sprijin în 2010 înainte de a deveni restrictivă în ultimii ani ai programului. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corecției deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, este necesar ca orientarea fiscală expansionistă din 2009 și 2010 să fie urmată de impunerea unei discipline fiscale mult mai stricte începând cu 2011.

| (6) | Obiectivul bugetar pentru 2010 în actualizarea programului este un deficit de 6,1 % din PIB. Programul prevede scăderea ponderii veniturilor cu 0,1 % din PIB față de 2009, în timp ce pentru ponderea cheltuielilor se estimează o creștere cu 1,1 % din PIB. Previziunile bugetare ale programului pentru 2010 sunt superioare obiectivului bugetar pentru 2010 cu 0,2 % din PIB și, considerate în forma în care se prezintă, sunt conforme cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. Perspectivele macroeconomice mai optimiste care stau la baza programului sunt doar parțial transpuse în rezultate bugetare, în principal ca urmare a concentrării creșterii în sectorul cu fiscalitate redusă orientat către exporturi și a unui efect de bază negativ de 0,1 % din PIB din 2009. Soldul structural din 2010, soldul ajustat ciclic exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, recalculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord, indică o deteriorare de la – 3,75 % din PIB în 2009 la – 4,75 % din PIB în 2010. Efectul general al măsurilor discreționare în 2010 este neglijabil, întrucât cheltuielile discreționare mai mari sunt însoțite de creșteri corespunzătoare ale fiscalității. Deteriorarea soldului structural constatată totuși în 2010 poate fi explicată în parte prin cheltuieli mai ridicate cu dobânzile și scăderea veniturilor provenite din producția de gaze, dar în primul rând prin diverse efecte întârziate, precum creșterea ratei șomajului, care conduce la cheltuieli mai mari și venituri fiscale mai scăzute decât ar indica aplicarea elasticităților-standard. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul bugetar pentru 2010 în actualizarea programului este un deficit de 6,1 % din PIB. Programul prevede scăderea ponderii veniturilor cu 0,1 % din PIB față de 2009, în timp ce pentru ponderea cheltuielilor se estimează o creștere cu 1,1 % din PIB. Previziunile bugetare ale programului pentru 2010 sunt superioare obiectivului bugetar pentru 2010 cu 0,2 % din PIB și, considerate în forma în care se prezintă, sunt conforme cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. Perspectivele macroeconomice mai optimiste care stau la baza programului sunt doar parțial transpuse în rezultate bugetare, în principal ca urmare a concentrării creșterii în sectorul cu fiscalitate redusă orientat către exporturi și a unui efect de bază negativ de 0,1 % din PIB din 2009. Soldul structural din 2010, soldul ajustat ciclic exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, recalculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord, indică o deteriorare de la – 3,75 % din PIB în 2009 la – 4,75 % din PIB în 2010. Efectul general al măsurilor discreționare în 2010 este neglijabil, întrucât cheltuielile discreționare mai mari sunt însoțite de creșteri corespunzătoare ale fiscalității. Deteriorarea soldului structural constatată totuși în 2010 poate fi explicată în parte prin cheltuieli mai ridicate cu dobânzile și scăderea veniturilor provenite din producția de gaze, dar în primul rând prin diverse efecte întârziate, precum creșterea ratei șomajului, care conduce la cheltuieli mai mari și venituri fiscale mai scăzute decât ar indica aplicarea elasticităților-standard.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului constă în reducerea deficitul sub valoarea de 3 % din PIB până în 2013. Consolidarea ar trebui să înceapă în 2011, cu condiția ca perspectivele de creștere să fie pozitive, în conformitate cu programul. Considerat în forma în care se prezintă, acest obiectiv ar fi în conformitate cu recomandarea emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Cu toate că programul include angajamentul de respectare a termenului-limită pentru 2013 prin adoptarea de măsuri suplimentare, nu sunt precizate dimensiunile și natura acestor măsuri. În plus, orizontul programului nu cuprinde și anul 2013. Programul indică o ameliorare a deficitului bugetar nominal până la 5,0 % din PIB în 2011 (de la 6,1 % în anul precedent) și 4,5 % în 2012. Se previzionează că excedentul primar va cunoaște o evoluție similară. Rezultatul estimat pentru 2012 ar trebui considerat un rezultat tehnic, care are la bază ipoteza menținerii politicilor actuale, și nu ca un obiectiv. Previziunile bugetare ale programului implică o îmbunătățire nominală suplimentară a soldului bugetului general de peste 1,5 % din PIB în 2013 necesară pentru aducerea deficitului sub nivelul de 3 % din PIB. Se estimează că soldul structural (recalculat) se va deteriora până la – 4,75 % din PIB în 2010 și ulterior va crește până la – 4 % din PIB în 2011 și – 3,5 % din PIB în 2012. Pentru 2011, strategia bugetară a guvernului constă în principal din retragerea (parțială) a pachetului de stimulare în valoare de aproximativ 0,5 % din PIB și măsuri de consolidare în valoare de 0,25 % din PIB (1,8 miliarde de euro). Se estimează o creștere a nivelului veniturilor pe baza îmbunătățirii mediului macroeconomic și a retragerii (parțiale) a pachetului de stimulare, în timp ce pentru nivelul cheltuielilor se previzionează o creștere datorită pachetului de consolidare, îmbunătățirii mediului macroeconomic și retragerii (parțiale) a pachetului de stimulare. Pentru 2012, programul indică o creștere a ratei veniturilor și o stabilizare a ratei cheltuielilor care are la bază ipoteza menținerii politicilor actuale. Programul confirmă angajamentul față de noul obiectiv bugetar pe termen mediu (OTM), anume o poziție bugetară de – 0,5 % din PIB în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada de programare. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului constă în reducerea deficitul sub valoarea de 3 % din PIB până în 2013. Consolidarea ar trebui să înceapă în 2011, cu condiția ca perspectivele de creștere să fie pozitive, în conformitate cu programul. Considerat în forma în care se prezintă, acest obiectiv ar fi în conformitate cu recomandarea emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Cu toate că programul include angajamentul de respectare a termenului-limită pentru 2013 prin adoptarea de măsuri suplimentare, nu sunt precizate dimensiunile și natura acestor măsuri. În plus, orizontul programului nu cuprinde și anul 2013. Programul indică o ameliorare a deficitului bugetar nominal până la 5,0 % din PIB în 2011 (de la 6,1 % în anul precedent) și 4,5 % în 2012. Se previzionează că excedentul primar va cunoaște o evoluție similară. Rezultatul estimat pentru 2012 ar trebui considerat un rezultat tehnic, care are la bază ipoteza menținerii politicilor actuale, și nu ca un obiectiv. Previziunile bugetare ale programului implică o îmbunătățire nominală suplimentară a soldului bugetului general de peste 1,5 % din PIB în 2013 necesară pentru aducerea deficitului sub nivelul de 3 % din PIB. Se estimează că soldul structural (recalculat) se va deteriora până la – 4,75 % din PIB în 2010 și ulterior va crește până la – 4 % din PIB în 2011 și – 3,5 % din PIB în 2012. Pentru 2011, strategia bugetară a guvernului constă în principal din retragerea (parțială) a pachetului de stimulare în valoare de aproximativ 0,5 % din PIB și măsuri de consolidare în valoare de 0,25 % din PIB (1,8 miliarde de euro). Se estimează o creștere a nivelului veniturilor pe baza îmbunătățirii mediului macroeconomic și a retragerii (parțiale) a pachetului de stimulare, în timp ce pentru nivelul cheltuielilor se previzionează o creștere datorită pachetului de consolidare, îmbunătățirii mediului macroeconomic și retragerii (parțiale) a pachetului de stimulare. Pentru 2012, programul indică o creștere a ratei veniturilor și o stabilizare a ratei cheltuielilor care are la bază ipoteza menținerii politicilor actuale. Programul confirmă angajamentul față de noul obiectiv bugetar pe termen mediu (OTM), anume o poziție bugetară de – 0,5 % din PIB în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada de programare.

| (8) | Previziunile bugetare din program se prezintă plauzibile pentru 2010, dar rezultatele bugetare ar putea fi inferioare previziunilor pentru anul 2011 și ulterior. În special, este posibil ca operațiunile guvernului pentru stabilizarea piețelor financiare să rămână în mare parte valabile pe întreaga perioadă a programului și să aibă un impact negativ asupra obiectivelor bugetare. Cu toate că pentru 2010, scenariul macroeconomic optimist pare a fi mai mult decât compensat de previziunile de venituri relativ prudente din cadrul programului care ar putea chiar permite depășirea obiectivului, nu la fel se prezintă situația pentru restul perioadei de programare. În plus, este posibil ca nu toate economiile corespunzătoare măsurilor de consolidare să se realizeze după 2011. În cele din urmă, nivelul prestațiilor sociale s-ar putea dovedi superior estimărilor din program, având în vedere previziunile relativ optimiste cu privire la șomaj. De asemenea, programul nu prezintă explicații complete asupra modificării nivelului veniturilor și cheltuielilor în 2012, când programul previzionează o îmbunătățire cu 0,5 % din PIB a soldului fără adoptarea de măsuri. Previziunea are în principal la bază ipoteze macroeconomice și de elasticitate optimiste. Cu toate acestea, pentru 2011 și 2012 trebuie menționat faptul că autoritățile din Țările de Jos desfășoară în prezent o revizuire fundamentală a bugetului, care ar putea servi drept bază pentru măsuri suplimentare de consolidare și ar trebui să contribuie la intensificarea efortului fiscal mediu anual începând cu 2011, conform recomandărilor, și care ar putea, prin urmare, să ducă la un rezultat superior estimărilor, cu toate că încă nu sunt precizate dimensiunile și natura acestor măsuri suplimentare de consolidare. Experiențele anterioare ale consolidării bugetare din Țările de Jos sunt relativ pozitive și nu reprezintă un risc suplimentar în contextul actual. |
| --- | --- |

(8)

Previziunile bugetare din program se prezintă plauzibile pentru 2010, dar rezultatele bugetare ar putea fi inferioare previziunilor pentru anul 2011 și ulterior. În special, este posibil ca operațiunile guvernului pentru stabilizarea piețelor financiare să rămână în mare parte valabile pe întreaga perioadă a programului și să aibă un impact negativ asupra obiectivelor bugetare. Cu toate că pentru 2010, scenariul macroeconomic optimist pare a fi mai mult decât compensat de previziunile de venituri relativ prudente din cadrul programului care ar putea chiar permite depășirea obiectivului, nu la fel se prezintă situația pentru restul perioadei de programare. În plus, este posibil ca nu toate economiile corespunzătoare măsurilor de consolidare să se realizeze după 2011. În cele din urmă, nivelul prestațiilor sociale s-ar putea dovedi superior estimărilor din program, având în vedere previziunile relativ optimiste cu privire la șomaj. De asemenea, programul nu prezintă explicații complete asupra modificării nivelului veniturilor și cheltuielilor în 2012, când programul previzionează o îmbunătățire cu 0,5 % din PIB a soldului fără adoptarea de măsuri. Previziunea are în principal la bază ipoteze macroeconomice și de elasticitate optimiste. Cu toate acestea, pentru 2011 și 2012 trebuie menționat faptul că autoritățile din Țările de Jos desfășoară în prezent o revizuire fundamentală a bugetului, care ar putea servi drept bază pentru măsuri suplimentare de consolidare și ar trebui să contribuie la intensificarea efortului fiscal mediu anual începând cu 2011, conform recomandărilor, și care ar putea, prin urmare, să ducă la un rezultat superior estimărilor, cu toate că încă nu sunt precizate dimensiunile și natura acestor măsuri suplimentare de consolidare. Experiențele anterioare ale consolidării bugetare din Țările de Jos sunt relativ pozitive și nu reprezintă un risc suplimentar în contextul actual.

| (9) | Ponderea datoriei publice în PIB s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009 și se situează pe o pantă ascendentă pe întreaga perioadă de programare. Aceasta este estimată la 62,3 % în 2009, în creștere față de valoarea de 58,2 % din anul anterior. Creșterea ratei datoriei a rezultat în mare parte din deficitul bugetar și reducerea creșterii PIB-ului, cu toate că a fost atenuată de o ajustare stoc-flux pozitivă semnificativă care reflectă rambursarea sprijinului guvernamental pentru sectorul financiar. Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu o valoare suplimentară de 10 % din PIB pe întreaga perioadă de programare, până la 72,5 % în 2012, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Rata datoriei publice brute este expusă unor riscuri considerabile generate, în primul rând, de riscul unor deficite superioare obiectivelor, în special în 2011 și, în al doilea rând și, în special, de garanțiile considerabile oferite sectorului financiar, care se ridică în prezent la aproape 14 % din PIB. În cazul în care s-ar activa, garanțiile ar atrage o creștere suplimentară a ratei datoriei. Pe de altă parte, rambursarea (anticipată) a sprijinului guvernamental de către instituțiile financiare ar putea conduce la o scădere substanțială a ratei datoriei. |
| --- | --- |

(9)

Ponderea datoriei publice în PIB s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009 și se situează pe o pantă ascendentă pe întreaga perioadă de programare. Aceasta este estimată la 62,3 % în 2009, în creștere față de valoarea de 58,2 % din anul anterior. Creșterea ratei datoriei a rezultat în mare parte din deficitul bugetar și reducerea creșterii PIB-ului, cu toate că a fost atenuată de o ajustare stoc-flux pozitivă semnificativă care reflectă rambursarea sprijinului guvernamental pentru sectorul financiar. Se previzionează o creștere a ponderii datoriei cu o valoare suplimentară de 10 % din PIB pe întreaga perioadă de programare, până la 72,5 % în 2012, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Rata datoriei publice brute este expusă unor riscuri considerabile generate, în primul rând, de riscul unor deficite superioare obiectivelor, în special în 2011 și, în al doilea rând și, în special, de garanțiile considerabile oferite sectorului financiar, care se ridică în prezent la aproape 14 % din PIB. În cazul în care s-ar activa, garanțiile ar atrage o creștere suplimentară a ratei datoriei. Pe de altă parte, rambursarea (anticipată) a sprijinului guvernamental de către instituțiile financiare ar putea conduce la o scădere substanțială a ratei datoriei.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ratelor impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ratelor impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este semnificativ mai ridicat decât media din Uniunea Europeană, din cauza unei creșteri relativ puternice a cheltuielilor cu pensiile și cu îngrijirea pe termen lung. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, alături de reforme structurale care să limiteze creșterea preconizată a cheltuielilor generate de îmbătrânirea demografică ar contribui la reducerea riscurilor la care este expusă sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept ridicate în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). Se estimează că propunerea de creștere a vârstei de pensionare cu doi ani (de la 65 la 67 de ani) până în 2025 va atrage o scădere a deviației de la sustenabilitate și, în cazul adoptării, aceasta ar constitui un prim pas important pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este semnificativ mai ridicat decât media din Uniunea Europeană, din cauza unei creșteri relativ puternice a cheltuielilor cu pensiile și cu îngrijirea pe termen lung. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, alături de reforme structurale care să limiteze creșterea preconizată a cheltuielilor generate de îmbătrânirea demografică ar contribui la reducerea riscurilor la care este expusă sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept ridicate în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). Se estimează că propunerea de creștere a vârstei de pensionare cu doi ani (de la 65 la 67 de ani) până în 2025 va atrage o scădere a deviației de la sustenabilitate și, în cazul adoptării, aceasta ar constitui un prim pas important pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice.

| (12) | Cadrul bugetar bazat pe tendințe introdus în 1994 a fost în general considerat drept eficient și eficace (4). Cele mai importante elemente ale acestui cadru sunt plafoanele multianuale de cheltuieli și rolul organizațiilor independente, în special CPB (5). Cadrul are un orizont de patru ani, se bazează pe un scenariu macroeconomic, elaborat de către Biroul național pentru analiza politicilor economice (CPB) (6), și asigură obiectivitatea și independența acestor previziuni. Se stabilește un obiectiv bugetar pentru orizontul de patru ani, care are la bază provocările fiscale generate de îmbătrânirea demografică și cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pornind de la aceste obiective bugetare sunt determinate plafoanele de cheltuieli, care reprezintă baza cadrului fiscal. În practică, plafoanele de cheltuieli au fost respectate în mod corespunzător. În martie 2009, guvernul a decis să înlăture din plafoanele de cheltuieli indemnizațiile de șomaj, sensibile la variațiile ciclice. Această măsură a permis să nu se mai efectueze reduceri prociclice ale bugetului ca urmare a creșterii ratei șomajului și a condus la consolidarea stabilizatorilor automați (cu aproximativ 0,3 % din PIB în 2009). Cadrul bugetar bazat pe tendințe pare să fi avut un rol benefic în situația fiscală actuală. În cursul redresării economice, cadrul fiscal bazat pe tendințe va avea, de asemenea, o valoare adăugată importantă. În timp ce se preconizează ca stabilizatorii automați să ducă la o îmbunătățire automată a orientării bugetare, plafoanele de cheltuieli vor servi drept instrument de control al creșterii cheltuielilor. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar bazat pe tendințe introdus în 1994 a fost în general considerat drept eficient și eficace (4). Cele mai importante elemente ale acestui cadru sunt plafoanele multianuale de cheltuieli și rolul organizațiilor independente, în special CPB (5). Cadrul are un orizont de patru ani, se bazează pe un scenariu macroeconomic, elaborat de către Biroul național pentru analiza politicilor economice (CPB) (6), și asigură obiectivitatea și independența acestor previziuni. Se stabilește un obiectiv bugetar pentru orizontul de patru ani, care are la bază provocările fiscale generate de îmbătrânirea demografică și cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pornind de la aceste obiective bugetare sunt determinate plafoanele de cheltuieli, care reprezintă baza cadrului fiscal. În practică, plafoanele de cheltuieli au fost respectate în mod corespunzător. În martie 2009, guvernul a decis să înlăture din plafoanele de cheltuieli indemnizațiile de șomaj, sensibile la variațiile ciclice. Această măsură a permis să nu se mai efectueze reduceri prociclice ale bugetului ca urmare a creșterii ratei șomajului și a condus la consolidarea stabilizatorilor automați (cu aproximativ 0,3 % din PIB în 2009). Cadrul bugetar bazat pe tendințe pare să fi avut un rol benefic în situația fiscală actuală. În cursul redresării economice, cadrul fiscal bazat pe tendințe va avea, de asemenea, o valoare adăugată importantă. În timp ce se preconizează ca stabilizatorii automați să ducă la o îmbunătățire automată a orientării bugetare, plafoanele de cheltuieli vor servi drept instrument de control al creșterii cheltuielilor.

| (13) | În ceea ce privește calitatea finanțelor publice, se poate considera că Țările de Jos dețin performanțe relativ bune în unele domenii. Acest lucru se întâmplă mai ales în domeniul infrastructurii publice, al serviciilor generale și al guvernanței fiscale. În cadrul programului s-a anunțat intenția de îmbunătățire în continuare a calității finanțelor publice în sensul îmbunătățirii cadrului de reglementare și al reducerii sarcinii administrative. În ceea ce privește sarcina administrativă, obiectivul stabilit în program este realizarea unei reduceri nete de 25 % în 2011 față de 2007. Autoritățile desfășoară în prezent o revizuire fundamentală a bugetului, care se concentrează în principal asupra cheltuielilor și are drept scop facilitarea procesului decizional pentru reformele structurale și măsurile de consolidare. În ceea ce privește veniturile, autoritățile pregătesc un studiu separat pentru revizuirea sistemului fiscal, care are drept scop instituirea unui sistem fiscal care să genereze venituri stabile pe viitor cu perturbări minime pentru economie și o repartizare cât mai echitabilă a costurilor. Această revizuire ar putea conduce la o îmbunătățire suplimentară a calității finanțelor publice pe termen mediu spre lung. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește calitatea finanțelor publice, se poate considera că Țările de Jos dețin performanțe relativ bune în unele domenii. Acest lucru se întâmplă mai ales în domeniul infrastructurii publice, al serviciilor generale și al guvernanței fiscale. În cadrul programului s-a anunțat intenția de îmbunătățire în continuare a calității finanțelor publice în sensul îmbunătățirii cadrului de reglementare și al reducerii sarcinii administrative. În ceea ce privește sarcina administrativă, obiectivul stabilit în program este realizarea unei reduceri nete de 25 % în 2011 față de 2007. Autoritățile desfășoară în prezent o revizuire fundamentală a bugetului, care se concentrează în principal asupra cheltuielilor și are drept scop facilitarea procesului decizional pentru reformele structurale și măsurile de consolidare. În ceea ce privește veniturile, autoritățile pregătesc un studiu separat pentru revizuirea sistemului fiscal, care are drept scop instituirea unui sistem fiscal care să genereze venituri stabile pe viitor cu perturbări minime pentru economie și o repartizare cât mai echitabilă a costurilor. Această revizuire ar putea conduce la o îmbunătățire suplimentară a calității finanțelor publice pe termen mediu spre lung.

| (14) | În ansamblu, în 2010 și 2011, strategia bugetară stabilită în program este în conformitate cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Începând cu 2012, considerată în forma în care se prezintă și având în vedere riscurile sus-menționate, strategia bugetară nu pare a fi conformă cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), în special deoarece anul 2013 nu este inclus în orizontul programului. În special, pentru 2010, proiecțiile bugetare ale programului sunt ușor superioare celor din bugetul pentru 2010, reflectând în parte scenariul macroeconomic superior și se expun unor riscuri echilibrate. Pentru perioada 2011-2012, programul prevede un efort fiscal mediu anual redus, de 0,75 % din PIB, care se supune riscurilor menționate. În ceea ce privește anul 2011, previziunile bugetare ale programului sunt susținute de măsuri de consolidare bine precizate. Pe de altă parte, modificarea preconizată a soldului structural în 2012 (0,5 % din PIB) nu este susținută de măsuri suplimentare, dar nici nu poate fi explicată prin aplicarea elasticităților normale. Acest lucru sugerează că sunt necesare măsuri de consolidare suplimentare pentru a asigura efortul fiscal anual mediu necesar de 0,75 % din PIB pentru perioada 2011-2013 în conformitate cu recomandările Consiliului și luând în considerare faptul că anul 2013 nu este acoperit de program. Deficitul bugetar nominal prevăzut în program, de 4,5 % din PIB în 2012, determinat în ipoteza menținerii politicilor actuale și nu stabilit ca obiectiv, indică necesitatea unei ameliorări suplimentare de cel puțin 1,5 % din PIB pentru respectarea termenului-limită stabilit pentru 2013. Având în vedere previziunile asupra datoriilor prezentate în program și riscurile menționate, strategia bugetară curentă este, de asemenea, insuficientă pentru a readuce ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă. Cu toate că guvernul își exprimă, în cadrul programului, angajamentul de a adopta măsuri strategice suplimentare pentru aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, programul nu cuprinde indicații asupra modului de realizare a acestuia. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010 și 2011, strategia bugetară stabilită în program este în conformitate cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Începând cu 2012, considerată în forma în care se prezintă și având în vedere riscurile sus-menționate, strategia bugetară nu pare a fi conformă cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), în special deoarece anul 2013 nu este inclus în orizontul programului. În special, pentru 2010, proiecțiile bugetare ale programului sunt ușor superioare celor din bugetul pentru 2010, reflectând în parte scenariul macroeconomic superior și se expun unor riscuri echilibrate. Pentru perioada 2011-2012, programul prevede un efort fiscal mediu anual redus, de 0,75 % din PIB, care se supune riscurilor menționate. În ceea ce privește anul 2011, previziunile bugetare ale programului sunt susținute de măsuri de consolidare bine precizate. Pe de altă parte, modificarea preconizată a soldului structural în 2012 (0,5 % din PIB) nu este susținută de măsuri suplimentare, dar nici nu poate fi explicată prin aplicarea elasticităților normale. Acest lucru sugerează că sunt necesare măsuri de consolidare suplimentare pentru a asigura efortul fiscal anual mediu necesar de 0,75 % din PIB pentru perioada 2011-2013 în conformitate cu recomandările Consiliului și luând în considerare faptul că anul 2013 nu este acoperit de program. Deficitul bugetar nominal prevăzut în program, de 4,5 % din PIB în 2012, determinat în ipoteza menținerii politicilor actuale și nu stabilit ca obiectiv, indică necesitatea unei ameliorări suplimentare de cel puțin 1,5 % din PIB pentru respectarea termenului-limită stabilit pentru 2013. Având în vedere previziunile asupra datoriilor prezentate în program și riscurile menționate, strategia bugetară curentă este, de asemenea, insuficientă pentru a readuce ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă. Cu toate că guvernul își exprimă, în cadrul programului, angajamentul de a adopta măsuri strategice suplimentare pentru aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, programul nu cuprinde indicații asupra modului de realizare a acestuia.

| (15) | În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și majoritatea datelor opționale. În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Țărilor de Jos invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programelor de stabilitate. Țările de Jos s-au conformat parțial acestei recomandări. Mai precis, programul nu acoperă anul 2013, anul final al perioadei de corecție. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și majoritatea datelor opționale. În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Țărilor de Jos invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programelor de stabilitate. Țările de Jos s-au conformat parțial acestei recomandări. Mai precis, programul nu acoperă anul 2013, anul final al perioadei de corecție.

Concluzia generală este aceea că Țările de Jos au fost puternic afectate de criză, ceea ce a condus la o deteriorare acută a soldului bugetar în 2009, care a trecut de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2008 la un deficit de 4,9 % din PIB, situație care a condus la declanșarea procedurii de deficit excesiv. Pentru 2010 se așteaptă o deteriorare suplimentară datorată în principal diverselor efecte întârziate, printre care creșterea ratei șomajului. Retragerea stimulilor fiscal și un pachet de consolidare ar urma să amelioreze soldul bugetului în 2011. Pentru 2012, ameliorarea bugetului este generată de condițiile ciclice care decurg din scenariul menținerii politicilor actuale. Se estimează o creștere substanțială a nivelului datoriilor, care în 2009 a depășit valoarea de referință de 60 % din tratat, în cadrul orizontului programului. Traiectoria de ajustare prezentată în program se expune unor riscuri de evoluție negativă și urmează să beneficieze de o consolidare accentuată după anul 2011. Principalele riscuri sunt legate de ipotezele macroeconomice optimiste, în combinație cu un efort fiscal anual redus de 0,75 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Programul include un angajament de adoptare de măsuri suplimentare pentru respectarea termenului-limită stabilit pentru 2013. Cu toate acestea, întrucât anul 2013 nu este cuprins în program, nu este posibilă o evaluare integrală a strategiei bugetare. Prin urmare, ar fi binevenite mai multe informații asupra strategiei generale de susținere a corecției deficitului excesiv, inclusiv și cu precădere pentru anul 2013. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, alături de punerea în aplicare a unor măsuri de reformă care să limiteze creșterea preconizată a cheltuielilor generate de îmbătrânirea demografică ar contribui la reducerea riscurilor ridicate la care este expusă sustenabilitatea finanțelor publice. Reforma sistemului de pensii recent propusă ar deveni un prim pas important, în cazul adoptării.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise în temeiul articolului 126 din TFUE la data de 2 decembrie 2009, Țările de Jos sunt invitate:

| (i) | în contextul revizuirii bugetare fundamentale, să precizeze măsurile care sprijină consolidarea începând cu 2011 și, în special, în anii următori, să intensifice efortul de consolidare pentru a asigura efortul fiscal mediu anual necesar pentru aducerea deficitului sub nivelul de 3 % din PIB până în 2013 și, pe parcursul întregii perioade de programare, să utilizeze veniturile de natură excepțională legate de o ameliorare a perspectivelor macroeconomice și fiscale pentru accelerarea reducerii deficitului și scăderea ratei datoriei publice brute către valoarea de referință; |
| --- | --- |

(i)

în contextul revizuirii bugetare fundamentale, să precizeze măsurile care sprijină consolidarea începând cu 2011 și, în special, în anii următori, să intensifice efortul de consolidare pentru a asigura efortul fiscal mediu anual necesar pentru aducerea deficitului sub nivelul de 3 % din PIB până în 2013 și, pe parcursul întregii perioade de programare, să utilizeze veniturile de natură excepțională legate de o ameliorare a perspectivelor macroeconomice și fiscale pentru accelerarea reducerii deficitului și scăderea ratei datoriei publice brute către valoarea de referință;

| (ii) | să continue ameliorarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de reforme structurale care să limiteze creșterea previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică. |
| --- | --- |

(ii)

să continue ameliorarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de reforme structurale care să limiteze creșterea previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică.

De asemenea, Țările de Jos sunt invitate să furnizeze mai multe informații cu privire la direcția și la măsurile generale care stau la baza procesului de consolidare prevăzut în ultimii ani ai programului, de îndată ce informațiile vor fi disponibile și cel târziu în cadrul capitolului privind PDE din următorul program de stabilitate.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| COM nov. 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| COM nov. 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | n.a. |
| Deviație PIB (7)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| COM nov. 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| COM nov. 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| COM nov. 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| COM nov. 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| COM nov. 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| COM nov. 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (7)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| COM nov. 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | n.a. |
| Sold structural (9)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| COM nov. 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| COM nov. 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | n.a. |
| PS nov. 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PS ian. 2010

2,0

–4

1,5

2

2

COM nov. 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

n.a.

PS nov. 2008

2,25

1,25

2

2

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2010

2,2

1

1

1

1

COM nov. 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

n.a.

PS nov. 2008

2,5

3,25

2

2

n.a.

Deviație PIB (7)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

COM nov. 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

n.a.

PS nov. 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

COM nov. 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

n.a.

PS nov. 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

COM nov. 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

n.a.

PS nov. 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

COM nov. 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

n.a.

PS nov. 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

COM nov. 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

n.a.

PS nov. 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

COM nov. 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

n.a.

PS nov. 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

n.a.

Sold ajustat ciclic (7)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

COM nov. 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

n.a.

PS nov. 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

n.a.

Sold structural (9)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

COM nov. 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

n.a.

PS nov. 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

COM nov. 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

n.a.

PS nov. 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în acest text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerație îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior, cum ar fi evaluările intermediare ale serviciilor Comisiei pentru anul 2010.

(3)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(4)  A se vedea, de exemplu FMI, 2001a, Codul bunelor practici în domeniul transparenței fiscale și OCDE, 2002, Cele mai bune practici privind transparența bugetară, Revista OCDE privind gestiunea bugetară.

(5)  A se vedea și FMI (2005) Raportul de țară 05/225 și Comisia Europeană (2007) Finanțele publice în UME 2007 și Bos, F., „the Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB”, document CPB 150, Biroul pentru analiza politicilor economice din Țările de Jos, Haga, iulie 2007.

(6)  Biroul național pentru analiza politicilor economice este cunoscut sub numele de Centraal Planbureau (CPB) și este o instituție guvernamentală independentă de prognoză.

(7)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,7 %, 1,1 %, 0,7 %, respectiv 0,9 %, în perioada 2008-2011.

(9)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2009, cu au efect de reducere a deficitului, în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului și cu previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/18

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2009/2010-2014/2015

2010/C 146/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2009/2010-2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2009/2010-2014/2015.

| (2) | Criza economică și financiară, care a debutat în 2007 după mai mulți ani de creștere economică puternică, a condus la o scădere a producției economice a Regatului Unit cu un procent cumulat de aproximativ 6 %, înregistrând, în ultimul trimestru al anului 2009, apariția unei redresări modeste. Criza a fost precedată și parțial agravată de o perioadă de creșteri progresive ale puterii economice a sectorului casnic și a celui financiar, astfel încât dependența de influxuri nete de capital a fost considerabilă și persistentă. Ca răspuns la criza aflată în desfășurare, Bank of England a conceput un program agresiv de reduceri ale ratei dobânzii, de acordare de sprijin sub formă de lichidități sectorului bancar și, începând cu luna martie 2009, de relaxare cantitativă. Intervenția guvernului a fost semnificativă și în stabilizarea sistemului financiar, prin injecții majore de capital , garantarea depozitelor și acordarea de asigurări de răspundere civilă. În conformitate cu PERE, guvernul a aplicat măsuri considerabile de stimulare fiscală, care, cumulate cu funcționarea stabilizatorilor automați și cu efectele asupra veniturilor ale scăderii prețurilor la active, au contribuit la deteriorarea semnificativă a finanțelor publice. Diminuarea sustenabilității finanțelor publice în Regatul Unit a fost agravată de prezența unui deficit structural major al soldului primar încă din perioada care a precedat criza, ceea ce a condus la creșterea deficitului global al administrației publice, care a ajuns rapid cu mult peste valoarea de referință de 3 % din PIB, pe măsura amplificării crizei. În mod asemănător, pentru Regatul Unit s-a inițiat o procedură de deficit excesiv la data de 8 iulie 2008, iar la data de 2 decembrie 2009 Consiliul a emis cele mai recente recomandări în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) de corectare a deficitului până în 2014/2015. Principalele provocări pentru economia Regatului Unit în următorii ani sunt stabilizarea finanțelor publice în contextul eforturilor continue ale sectorului gospodăriilor de a-și reduce partea neonorată din îndatorare; realizarea unui nivel adecvat al ofertei de creditare a unui sistem financiar încă fragil, având în vedere că numeroși furnizori de credite și-au redus capacitatea de creditare; precum și constituirea bazelor pentru un transfer al producției către o producție mai tranzacționabilă mai mare, în scopul îmbunătățirii definitive a balanței de cont curent. |
| --- | --- |

(2)

Criza economică și financiară, care a debutat în 2007 după mai mulți ani de creștere economică puternică, a condus la o scădere a producției economice a Regatului Unit cu un procent cumulat de aproximativ 6 %, înregistrând, în ultimul trimestru al anului 2009, apariția unei redresări modeste. Criza a fost precedată și parțial agravată de o perioadă de creșteri progresive ale puterii economice a sectorului casnic și a celui financiar, astfel încât dependența de influxuri nete de capital a fost considerabilă și persistentă. Ca răspuns la criza aflată în desfășurare, Bank of England a conceput un program agresiv de reduceri ale ratei dobânzii, de acordare de sprijin sub formă de lichidități sectorului bancar și, începând cu luna martie 2009, de relaxare cantitativă. Intervenția guvernului a fost semnificativă și în stabilizarea sistemului financiar, prin injecții majore de capital , garantarea depozitelor și acordarea de asigurări de răspundere civilă. În conformitate cu PERE, guvernul a aplicat măsuri considerabile de stimulare fiscală, care, cumulate cu funcționarea stabilizatorilor automați și cu efectele asupra veniturilor ale scăderii prețurilor la active, au contribuit la deteriorarea semnificativă a finanțelor publice. Diminuarea sustenabilității finanțelor publice în Regatul Unit a fost agravată de prezența unui deficit structural major al soldului primar încă din perioada care a precedat criza, ceea ce a condus la creșterea deficitului global al administrației publice, care a ajuns rapid cu mult peste valoarea de referință de 3 % din PIB, pe măsura amplificării crizei. În mod asemănător, pentru Regatul Unit s-a inițiat o procedură de deficit excesiv la data de 8 iulie 2008, iar la data de 2 decembrie 2009 Consiliul a emis cele mai recente recomandări în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) de corectare a deficitului până în 2014/2015. Principalele provocări pentru economia Regatului Unit în următorii ani sunt stabilizarea finanțelor publice în contextul eforturilor continue ale sectorului gospodăriilor de a-și reduce partea neonorată din îndatorare; realizarea unui nivel adecvat al ofertei de creditare a unui sistem financiar încă fragil, având în vedere că numeroși furnizori de credite și-au redus capacitatea de creditare; precum și constituirea bazelor pentru un transfer al producției către o producție mai tranzacționabilă mai mare, în scopul îmbunătățirii definitive a balanței de cont curent.

| (3) | Cu toate că o bună parte din scăderea PIB-ului real constatată în contextul crizei este ciclică, nivelul producției potențiale a fost la rândul său afectat în mod negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici și prin limitarea accesului la creditare. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra PIB-ului potențial și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Regatului Unit, este important să se apeleze la reforme care să ridice nivelul de calificare și să crească productivitatea. |
| --- | --- |

(3)

Cu toate că o bună parte din scăderea PIB-ului real constatată în contextul crizei este ciclică, nivelul producției potențiale a fost la rândul său afectat în mod negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici și prin limitarea accesului la creditare. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra PIB-ului potențial și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Regatului Unit, este important să se apeleze la reforme care să ridice nivelul de calificare și să crească productivitatea.

| (4) | Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ mai prudent, care se bazează pe o tendință de creștere redusă cu un sfert de punct procentual față de cea din scenariul principal. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, care este considerat drept scenariu de referință pentru evaluarea programului actualizat. Acest scenariu propune o redresare a creșterii PIB-ului la 2 % în 2010/2011 și la 31⁄4 % pe an în perioada 2011/2012-2014/2015. Cu toate acestea, potrivit datelor recente, chiar și acest scenariu mai prudent, finalizat la începutul lunii decembrie 2009, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere optimiste, în special pentru anii 2010/2011 și 2011/2012 (2). Previziunile programului în materie de inflație se prezintă drept realiste. Programul nu prezintă previziuni explicite privind cursul de schimb și se bazează pe o contribuție pozitivă la creșterea PIB-ului din comerțul net, ciclul stocurilor și – începând cu 2011 – cererea internă, în special investițiile în mijloace fixe și cheltuielile gospodăriilor. Aceste ipoteze sunt, în mare parte, plauzibile. Contribuția din comerțul net corespunde previziunilor Comisiei, deși contribuția negativă netă a comerțului în a doua jumătate a anului 2009 are o pondere negativă în aceste previziuni. O eventuală încetinire a creșterii venitului disponibil, ca urmare a redresării insuficiente a pieței forței de muncă, printre altele, precum și creșterea suplimentară a ponderii economiilor realizate de gospodării constituie doi factori de risc de deteriorare care afectează cheltuielile gospodăriilor. |
| --- | --- |

(4)

Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ mai prudent, care se bazează pe o tendință de creștere redusă cu un sfert de punct procentual față de cea din scenariul principal. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, care este considerat drept scenariu de referință pentru evaluarea programului actualizat. Acest scenariu propune o redresare a creșterii PIB-ului la 2 % în 2010/2011 și la 31⁄4 % pe an în perioada 2011/2012-2014/2015. Cu toate acestea, potrivit datelor recente, chiar și acest scenariu mai prudent, finalizat la începutul lunii decembrie 2009, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere optimiste, în special pentru anii 2010/2011 și 2011/2012 (2). Previziunile programului în materie de inflație se prezintă drept realiste. Programul nu prezintă previziuni explicite privind cursul de schimb și se bazează pe o contribuție pozitivă la creșterea PIB-ului din comerțul net, ciclul stocurilor și – începând cu 2011 – cererea internă, în special investițiile în mijloace fixe și cheltuielile gospodăriilor. Aceste ipoteze sunt, în mare parte, plauzibile. Contribuția din comerțul net corespunde previziunilor Comisiei, deși contribuția negativă netă a comerțului în a doua jumătate a anului 2009 are o pondere negativă în aceste previziuni. O eventuală încetinire a creșterii venitului disponibil, ca urmare a redresării insuficiente a pieței forței de muncă, printre altele, precum și creșterea suplimentară a ponderii economiilor realizate de gospodării constituie doi factori de risc de deteriorare care afectează cheltuielile gospodăriilor.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009/2010 este de 12,7 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 6,8 % din PIB în 2008/2009 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. S-a estimat că scăderea ponderii veniturilor publice și creșterea ponderii cheltuielilor în 2009/2010, ajustate pentru a se ține seama de efectul de numitor produs de prăbușirea PIB-ului nominal, au avut o pondere de 45 %, respectiv 55 % în deteriorarea deficitului public. Impactul pe care contractarea activității economice l-a avut asupra finanțelor publice a fost sporit de asocierea recesiunii cu declinuri severe ale piețelor financiare și imobiliare, fiecare dintre acestea constituind, până în prezent, surse importante de venituri. De asemenea, aproximativ un sfert din creșterea deficitului în 2009/2010 s-a datorat măsurilor de stimulare adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), care s-au cifrat la 11⁄2 % din PIB pe lângă decizia de a permite stabilizatorilor automați să funcționeze la întreaga capacitate pentru a sprijini economia. Cu toate acestea, deteriorarea rapidă a finanțelor publice a afectat considerabil obiectivul Regatului Unit de a adopta o politică fiscală mai relaxată, menținându-și totuși sustenabilitatea bugetară, și impune o ameliorare rapidă a poziției bugetare. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2014/2015 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, este necesară aplicarea unei fiscalități și mai austere. Implementarea planurilor de consolidare prevăzute în program va contribui la sprijinirea sustenabilității pe termen mediu și la îmbunătățirea poziției fiscale. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009/2010 este de 12,7 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 6,8 % din PIB în 2008/2009 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. S-a estimat că scăderea ponderii veniturilor publice și creșterea ponderii cheltuielilor în 2009/2010, ajustate pentru a se ține seama de efectul de numitor produs de prăbușirea PIB-ului nominal, au avut o pondere de 45 %, respectiv 55 % în deteriorarea deficitului public. Impactul pe care contractarea activității economice l-a avut asupra finanțelor publice a fost sporit de asocierea recesiunii cu declinuri severe ale piețelor financiare și imobiliare, fiecare dintre acestea constituind, până în prezent, surse importante de venituri. De asemenea, aproximativ un sfert din creșterea deficitului în 2009/2010 s-a datorat măsurilor de stimulare adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), care s-au cifrat la 11⁄2 % din PIB pe lângă decizia de a permite stabilizatorilor automați să funcționeze la întreaga capacitate pentru a sprijini economia. Cu toate acestea, deteriorarea rapidă a finanțelor publice a afectat considerabil obiectivul Regatului Unit de a adopta o politică fiscală mai relaxată, menținându-și totuși sustenabilitatea bugetară, și impune o ameliorare rapidă a poziției bugetare. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2014/2015 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, este necesară aplicarea unei fiscalități și mai austere. Implementarea planurilor de consolidare prevăzute în program va contribui la sprijinirea sustenabilității pe termen mediu și la îmbunătățirea poziției fiscale.

| (6) | Versiunea actualizată prevede pentru 2010/2011 o reducere a ponderii deficitului public general cu 0,6 puncte procentuale față de anul precedent, până la 12,1 % din PIB. Ameliorarea modestă a deficitului public reflectă în întregime o creștere planificată a venitului la bugetul public cu 6,5 % în termeni nominali, din care aproximativ o treime se datorează creșterii TVA la nivelul anterior aplicării măsurilor de stimulare în ianuarie 2010. În același timp, se preconizează creșterea semnificativă a cheltuielilor bugetului, însă într-un ritm mai lent: o creștere cu aproximativ 4,5 % în termeni nominali și 2,25 % în termeni reali față de anul precedent, raportul cheltuieli – PIB rămânând neschimbat față de anul precedent. Per total, măsurile discreționare care vor intra în vigoare în 2010/2011, inclusiv cele anunțate în raportul preliminar asupra bugetului din noiembrie 2008 și în bugetul pe 2009 din luna aprilie 2009, vor reduce deficitul public cu aproximativ 1,0 % din PIB. Se estimează că soldul structural, definit ca soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare în 2010/2011, va crește chiar mai puțin, cu 1⁄4 % din PIB. Ameliorarea estimată a deficitului bugetar structural este considerabil scăzută comparativ cu efectul net al măsurilor discreționare menționate mai sus, reflectând efecte negative de agregare continue care scad elasticitatea generală a venitului. |
| --- | --- |

(6)

Versiunea actualizată prevede pentru 2010/2011 o reducere a ponderii deficitului public general cu 0,6 puncte procentuale față de anul precedent, până la 12,1 % din PIB. Ameliorarea modestă a deficitului public reflectă în întregime o creștere planificată a venitului la bugetul public cu 6,5 % în termeni nominali, din care aproximativ o treime se datorează creșterii TVA la nivelul anterior aplicării măsurilor de stimulare în ianuarie 2010. În același timp, se preconizează creșterea semnificativă a cheltuielilor bugetului, însă într-un ritm mai lent: o creștere cu aproximativ 4,5 % în termeni nominali și 2,25 % în termeni reali față de anul precedent, raportul cheltuieli – PIB rămânând neschimbat față de anul precedent. Per total, măsurile discreționare care vor intra în vigoare în 2010/2011, inclusiv cele anunțate în raportul preliminar asupra bugetului din noiembrie 2008 și în bugetul pe 2009 din luna aprilie 2009, vor reduce deficitul public cu aproximativ 1,0 % din PIB. Se estimează că soldul structural, definit ca soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare în 2010/2011, va crește chiar mai puțin, cu 1⁄4 % din PIB. Ameliorarea estimată a deficitului bugetar structural este considerabil scăzută comparativ cu efectul net al măsurilor discreționare menționate mai sus, reflectând efecte negative de agregare continue care scad elasticitatea generală a venitului.

| (7) | Deși programul prevede planuri de consolidare fiscală începând cu 2010/2011, varianta actualizată nu prezintă obiectivul pe termen mediu al poziției bugetare care ar aduce finanțele publice pe o traiectorie sustenabilă (3). Aceasta nu este conformă cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere. Strategia fiscală pe termen mediu a programului este cu mult mai puțin ambițioasă decât a recomandat Consiliul conform articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 și nu respectă recomandarea de a reduce deficitul sub nivelul de 3 % din PIB până în 2014/2015.
  În special, nivelul deficitului public în 2014/2015 – termenul-limită prevăzut în recomandarea Consiliului pentru reducerea de către Regatul Unit a deficitului sub nivelul de 3 % din PIB - este prevăzut în program la 4,7 % din PIB. Deficitul structural este prevăzut să se amelioreze în medie, recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, în perioada 2010/2011–2014/2015 cu numai 1,0 % din PIB, adică cu 0,75 pp. sub nivelul cerințelor din recomandările din decembrie 2009 emise de Consiliu. Aproximativ 60 % din cele 7,5 pp. cu care s-a redus ponderea deficitului public în perioada 2011/2012 și 2014/2015 se datorează restricțiilor avute în vedere pentru creșterea cheltuielilor. Se preconizează o medie anuală de creștere a cheltuielilor publice primare în această perioadă de 1,5 %, ceea ce presupune o reducere medie anuală, în termeni reali, de 0,75 %. Reducerea cheltuielilor cu investițiile are o pondere de aproape 25 % în scăderea ponderii cheltuielilor în perioada 2011/2012-2014/2015. Măsurile discreționare menite să crească veniturile, inclusiv o rată maximă suplimentară a impozitului pe venit în aprilie 2010 și, începând cu aprilie 2011, o creștere preconizată a nivelului contribuțiilor la asigurările sociale, reprezintă aproximativ 10 % din reducerea deficitului bugetar previzionată începând cu 2011/2012, în vreme ce aproximativ 30 % din ameliorarea deficitului global se datorează redresării ciclice prevăzute în program. Bugetul pentru anul 2010, prezentat la 24 martie 2010, estimează în 2009-2010 un deficit, de 0,5 % din PIB, mai mic decât cel preconizat în program, cu valori mai mari decât preconizate, care contribuie la un deficit redus în anii următori. Bugetul a anunțat noi măsuri de austeritate fiscală în valoare de 0,1 % din PIB în întreaga perioadă de programare și un deficit preconizat pentru perioada 2014/2015 de 4,2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

Deși programul prevede planuri de consolidare fiscală începând cu 2010/2011, varianta actualizată nu prezintă obiectivul pe termen mediu al poziției bugetare care ar aduce finanțele publice pe o traiectorie sustenabilă (3). Aceasta nu este conformă cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere. Strategia fiscală pe termen mediu a programului este cu mult mai puțin ambițioasă decât a recomandat Consiliul conform articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 și nu respectă recomandarea de a reduce deficitul sub nivelul de 3 % din PIB până în 2014/2015.

În special, nivelul deficitului public în 2014/2015 – termenul-limită prevăzut în recomandarea Consiliului pentru reducerea de către Regatul Unit a deficitului sub nivelul de 3 % din PIB - este prevăzut în program la 4,7 % din PIB. Deficitul structural este prevăzut să se amelioreze în medie, recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, în perioada 2010/2011–2014/2015 cu numai 1,0 % din PIB, adică cu 0,75 pp. sub nivelul cerințelor din recomandările din decembrie 2009 emise de Consiliu. Aproximativ 60 % din cele 7,5 pp. cu care s-a redus ponderea deficitului public în perioada 2011/2012 și 2014/2015 se datorează restricțiilor avute în vedere pentru creșterea cheltuielilor. Se preconizează o medie anuală de creștere a cheltuielilor publice primare în această perioadă de 1,5 %, ceea ce presupune o reducere medie anuală, în termeni reali, de 0,75 %. Reducerea cheltuielilor cu investițiile are o pondere de aproape 25 % în scăderea ponderii cheltuielilor în perioada 2011/2012-2014/2015. Măsurile discreționare menite să crească veniturile, inclusiv o rată maximă suplimentară a impozitului pe venit în aprilie 2010 și, începând cu aprilie 2011, o creștere preconizată a nivelului contribuțiilor la asigurările sociale, reprezintă aproximativ 10 % din reducerea deficitului bugetar previzionată începând cu 2011/2012, în vreme ce aproximativ 30 % din ameliorarea deficitului global se datorează redresării ciclice prevăzute în program. Bugetul pentru anul 2010, prezentat la 24 martie 2010, estimează în 2009-2010 un deficit, de 0,5 % din PIB, mai mic decât cel preconizat în program, cu valori mai mari decât preconizate, care contribuie la un deficit redus în anii următori. Bugetul a anunțat noi măsuri de austeritate fiscală în valoare de 0,1 % din PIB în întreaga perioadă de programare și un deficit preconizat pentru perioada 2014/2015 de 4,2 % din PIB.

| (8) | Rezultatele bugetare se pot dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului, pe întreaga durată a acestuia. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, este de așteptat o creștere economică redusă în 2010/2011 și 2011/2012, în timp ce, conform evaluărilor efectuate de către serviciile Comisiei, creșterea economică anuală a Regatului Unit în perioada 2012/2013-2014/2015 este puțin probabil să ajungă la 3,25 % anual, astfel cum prevede programul. Contextul macroeconomic extrem de favorabil preconizat în program implică riscuri la adresa previziunilor fiscale cuprinse în acesta.
  O creștere economică începând din 2011/2012, redusă comparativ cu cea prevăzută, ar conduce la depășirea deficitului public prevăzut în program. Cu toate că programul guvernamental de consolidare pe termen mediu are la bază în mare măsură ipoteza limitării considerabile și fără precedent a cheltuielilor primare, pentru perioada 2011/2012-2014/2015 această ipoteză nu este încă susținută de planuri detaliate de cheltuieli la nivel ministerial (care în prezent acoperă numai perioada până la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011). Lipsa unor limite defalcate ale cheltuielilor la nivel ministerial care să susțină ipotezele cheltuielilor consolidate cuprinse în program constituie încă o sursă de incertitudine cu privire la planul fiscal pe termen mediu propus de program. Încetinirea semnificativă a creșterii pe termen mediu a cheltuielilor vizate în varianta actualizată presupune o serie de probleme importante de eficiență, precum și o amplă reevaluare a priorităților pentru sectorul public. Gradul de limitare fără precedent a cheltuielilor previzionate presupune, în general, o serie de provocări considerabile care trebuie susținute o perioadă îndelungată de timp. Regatul Unit și-a asumat, de asemenea, pasive contingente majore ca urmare a intervențiilor sale în sectorul financiar. Conform Schemei de protejare a activelor, guvernul a fost de acord să asigure activele din sectorul bancar la o valoare de aproape 20 % din PIB. Având în vedere că riscul producerii evenimentelor asigurate pentru creditele și investițiile asigurate prezintă un grad ridicat de incertitudine, schema ar putea genera un cost net pentru administrația publică, dacă costurile sprijinului de stat nu ar fi recuperate integral în viitor. Aceasta ar putea duce la încetinirea ritmului consolidării fiscale. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare se pot dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului, pe întreaga durată a acestuia. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, este de așteptat o creștere economică redusă în 2010/2011 și 2011/2012, în timp ce, conform evaluărilor efectuate de către serviciile Comisiei, creșterea economică anuală a Regatului Unit în perioada 2012/2013-2014/2015 este puțin probabil să ajungă la 3,25 % anual, astfel cum prevede programul. Contextul macroeconomic extrem de favorabil preconizat în program implică riscuri la adresa previziunilor fiscale cuprinse în acesta.

O creștere economică începând din 2011/2012, redusă comparativ cu cea prevăzută, ar conduce la depășirea deficitului public prevăzut în program. Cu toate că programul guvernamental de consolidare pe termen mediu are la bază în mare măsură ipoteza limitării considerabile și fără precedent a cheltuielilor primare, pentru perioada 2011/2012-2014/2015 această ipoteză nu este încă susținută de planuri detaliate de cheltuieli la nivel ministerial (care în prezent acoperă numai perioada până la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011). Lipsa unor limite defalcate ale cheltuielilor la nivel ministerial care să susțină ipotezele cheltuielilor consolidate cuprinse în program constituie încă o sursă de incertitudine cu privire la planul fiscal pe termen mediu propus de program. Încetinirea semnificativă a creșterii pe termen mediu a cheltuielilor vizate în varianta actualizată presupune o serie de probleme importante de eficiență, precum și o amplă reevaluare a priorităților pentru sectorul public. Gradul de limitare fără precedent a cheltuielilor previzionate presupune, în general, o serie de provocări considerabile care trebuie susținute o perioadă îndelungată de timp. Regatul Unit și-a asumat, de asemenea, pasive contingente majore ca urmare a intervențiilor sale în sectorul financiar. Conform Schemei de protejare a activelor, guvernul a fost de acord să asigure activele din sectorul bancar la o valoare de aproape 20 % din PIB. Având în vedere că riscul producerii evenimentelor asigurate pentru creditele și investițiile asigurate prezintă un grad ridicat de incertitudine, schema ar putea genera un cost net pentru administrația publică, dacă costurile sprijinului de stat nu ar fi recuperate integral în viitor. Aceasta ar putea duce la încetinirea ritmului consolidării fiscale.

| (9) | Datoria publică brută este estimată la 73 % din PIB în 2009/2010, în creștere de la nivelul de 55,5 % valabil pentru anul precedent. Aproximativ trei cincimi din creșterea ponderii datoriei în 2009/2010 sunt reprezentate de deficitul primar ridicat, în timp ce ajustarea stoc-flux ca rezultat al împrumutului contractat de guvern pentru a finanța achiziția de participații din sectorul bancar și pentru a acorda împrumuturi instituțiilor financiare comerciale au avut o pondere în creșterea nivelului datoriei de aproape 3,75 puncte procentuale. Se estimează o creștere a ponderii datoriei cu încă 18,25 puncte procentuale în perioada 2010/2011-2014/2015. Până în 2014/2015, programul estimează o stabilizare a ponderii datoriei în jurul valorii de 91,50 % din PIB, în timp ce contribuția pe care creșterea puternică a PIB-ului nominal o are la nivelul datoriei se estimează că va compensa creșterea datoriei publice ca urmare a soldului primar, prevăzut a rămâne în deficit până la sfârșitul perioadei programului, și a cheltuielilor cu dobânzile, pentru care se previzionează o creștere de la 2,25 % din PIB în 2009/2010 la aproape 4 % în 2013/2014. Ponderea datoriei este supusă mai multor factori de risc pe durata programului. Unul dintre aspectele pozitive este că valorificarea cu succes a participațiilor în sectorul bancar dobândite ca urmare a intervenției guvernamentale în sectorul financiar ar putea fi utilizată pentru a reduce datoria publică. Unul dintre aspectele negative ale ponderii datoriilor este generat de probabilitatea unui nivel al deficitului superior previziunilor și de efectul negativ de numitor al PIB-ului, ca urmare a creșterii reale economice reduse; impactul unei eventuale creșteri a cheltuielilor cu împrumuturile, din influențele pieței globale sau interne ar trebui să fie relativ scăzut, având în vedere sistemul de termene îndelungate de ajungere la scadență practicat în Regatul Unit, cu toate că s-ar dovedi nefolositor. |
| --- | --- |

(9)

Datoria publică brută este estimată la 73 % din PIB în 2009/2010, în creștere de la nivelul de 55,5 % valabil pentru anul precedent. Aproximativ trei cincimi din creșterea ponderii datoriei în 2009/2010 sunt reprezentate de deficitul primar ridicat, în timp ce ajustarea stoc-flux ca rezultat al împrumutului contractat de guvern pentru a finanța achiziția de participații din sectorul bancar și pentru a acorda împrumuturi instituțiilor financiare comerciale au avut o pondere în creșterea nivelului datoriei de aproape 3,75 puncte procentuale. Se estimează o creștere a ponderii datoriei cu încă 18,25 puncte procentuale în perioada 2010/2011-2014/2015. Până în 2014/2015, programul estimează o stabilizare a ponderii datoriei în jurul valorii de 91,50 % din PIB, în timp ce contribuția pe care creșterea puternică a PIB-ului nominal o are la nivelul datoriei se estimează că va compensa creșterea datoriei publice ca urmare a soldului primar, prevăzut a rămâne în deficit până la sfârșitul perioadei programului, și a cheltuielilor cu dobânzile, pentru care se previzionează o creștere de la 2,25 % din PIB în 2009/2010 la aproape 4 % în 2013/2014. Ponderea datoriei este supusă mai multor factori de risc pe durata programului. Unul dintre aspectele pozitive este că valorificarea cu succes a participațiilor în sectorul bancar dobândite ca urmare a intervenției guvernamentale în sectorul financiar ar putea fi utilizată pentru a reduce datoria publică. Unul dintre aspectele negative ale ponderii datoriilor este generat de probabilitatea unui nivel al deficitului superior previziunilor și de efectul negativ de numitor al PIB-ului, ca urmare a creșterii reale economice reduse; impactul unei eventuale creșteri a cheltuielilor cu împrumuturile, din influențele pieței globale sau interne ar trebui să fie relativ scăzut, având în vedere sistemul de termene îndelungate de ajungere la scadență practicat în Regatul Unit, cu toate că s-ar dovedi nefolositor.

| (10) | Previziunile pe termen mediu privind datoriile care estimează doar o redresare treptată a ratelor de creștere a PIB-ului până la valorile previzionate înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației indică faptul că strategia bugetară prevăzută în program, considerată în forma în care se prezintă și fără altă modificare de politici, ar fi suficientă pentru stabilizarea ponderii datoriilor raportate la PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile pe termen mediu privind datoriile care estimează doar o redresare treptată a ratelor de creștere a PIB-ului până la valorile previzionate înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației indică faptul că strategia bugetară prevăzută în program, considerată în forma în care se prezintă și fără altă modificare de politici, ar fi suficientă pentru stabilizarea ponderii datoriilor raportate la PIB până în 2020.

| (11) | Având în vedere impactul pe termen lung pe care procesul de îmbătrânire îl are asupra bugetului este aproape de media UE, poziția bugetară în 2009 astfel cum a fost estimată în program, constituie un risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice fără a lua în calcul impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației. Obținerea unor excedente primare pe termen mediu împreună cu reformele structurale ar contribui la diminuarea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost estimate drept ridicate în cadrul raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4). Ponderea brută a datoriei depășește valoarea de referință prevăzută în tratat pentru întreaga perioadă a programului. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere impactul pe termen lung pe care procesul de îmbătrânire îl are asupra bugetului este aproape de media UE, poziția bugetară în 2009 astfel cum a fost estimată în program, constituie un risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice fără a lua în calcul impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației. Obținerea unor excedente primare pe termen mediu împreună cu reformele structurale ar contribui la diminuarea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost estimate drept ridicate în cadrul raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4). Ponderea brută a datoriei depășește valoarea de referință prevăzută în tratat pentru întreaga perioadă a programului.

| (12) | Actul de răspundere fiscală (ARF), aprobat de parlament la data de 10 februarie 2010, a stabilit un plan fiscal obligatoriu pentru autoritățile Regatului Unit. ARF prevede un plan de consolidare fiscală (PCF) ce presupune ca guvernul „să reducă la jumătate împrumuturile din sectorul privat ca pondere din PIB pe o durată de patru ani de la perioada de apogeu, în 2009-2010. Guvernul stabilește, în legislația secundară adoptată prin lege, un obiectiv privind nivelul împrumuturilor în sensul că acestea nu trebuie să depășească 5,5 procente din PIB în 2013/2014.” PCF îi impune guvernului să: „reducă împrumuturile, ca pondere din PIB, în fiecare an în perioada 2009/2010-2015/2016 și să se asigure că datoria netă a sectorului public este în scădere, ca pondere din PIB, în 2015/2016.” Se exercită un control mai clar printr-un sistem multianual de „analiză a cheltuielilor”, care prevede pachete de cheltuieli și limite la nivel ministerial pentru cheltuielile previzibile („limitarea cheltuielilor la nivel ministerial”). Cu toate acestea, cheltuielile publice nu au fost întotdeauna suficient limitate, în perioada 2002/2003-2008/2009 înregistrându-se valori totale ale cheltuielilor ce depășeau plafonul prevăzut în raportul de analiză a cheltuielilor. Actul de răspundere fiscală prevede, de asemenea, ca guvernul „să furnizeze o explicație (Parlamentului) dacă obiectivele nu sunt atinse”. În vederea reducerii riscului de a nu realiza obiectivele, ar fi utilă consolidarea mecanismului pentru evaluarea realismului acestora și un plan de intervenție cu aplicare în cazul în care ipotezele de bază și previziunile macroeconomice se dovedesc inexacte.
  În concluzie, în timp ce ARF este cu un pas înainte, planul de consolidare prevăzut în Act este mult mai puțin ambițios decât cel prevăzut în articolul 126 alineatul (7) din recomandarea din 2 decembrie 2009 a Consiliului și nu corespunde cerinței de reducere a deficitului la o valoare de referință sub 3 % din PIB până în 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

Actul de răspundere fiscală (ARF), aprobat de parlament la data de 10 februarie 2010, a stabilit un plan fiscal obligatoriu pentru autoritățile Regatului Unit. ARF prevede un plan de consolidare fiscală (PCF) ce presupune ca guvernul „să reducă la jumătate împrumuturile din sectorul privat ca pondere din PIB pe o durată de patru ani de la perioada de apogeu, în 2009-2010. Guvernul stabilește, în legislația secundară adoptată prin lege, un obiectiv privind nivelul împrumuturilor în sensul că acestea nu trebuie să depășească 5,5 procente din PIB în 2013/2014.” PCF îi impune guvernului să: „reducă împrumuturile, ca pondere din PIB, în fiecare an în perioada 2009/2010-2015/2016 și să se asigure că datoria netă a sectorului public este în scădere, ca pondere din PIB, în 2015/2016.” Se exercită un control mai clar printr-un sistem multianual de „analiză a cheltuielilor”, care prevede pachete de cheltuieli și limite la nivel ministerial pentru cheltuielile previzibile („limitarea cheltuielilor la nivel ministerial”). Cu toate acestea, cheltuielile publice nu au fost întotdeauna suficient limitate, în perioada 2002/2003-2008/2009 înregistrându-se valori totale ale cheltuielilor ce depășeau plafonul prevăzut în raportul de analiză a cheltuielilor. Actul de răspundere fiscală prevede, de asemenea, ca guvernul „să furnizeze o explicație (Parlamentului) dacă obiectivele nu sunt atinse”. În vederea reducerii riscului de a nu realiza obiectivele, ar fi utilă consolidarea mecanismului pentru evaluarea realismului acestora și un plan de intervenție cu aplicare în cazul în care ipotezele de bază și previziunile macroeconomice se dovedesc inexacte.

În concluzie, în timp ce ARF este cu un pas înainte, planul de consolidare prevăzut în Act este mult mai puțin ambițios decât cel prevăzut în articolul 126 alineatul (7) din recomandarea din 2 decembrie 2009 a Consiliului și nu corespunde cerinței de reducere a deficitului la o valoare de referință sub 3 % din PIB până în 2014/2015.

| (13) | Creșterea ponderii cheltuielilor publice începând cu anul 2000 și mai dramatică în ultimii ani subliniază necesitatea îmbunătățirii eficienței și eficacității cheltuielilor publice în Regatul Unit. În perioada de trei ani prevăzută de Raportul global de analiză a cheltuielilor din 2007 (RGAC) (adică în perioada 2008/2009-2010/2011), Guvernul Regatului Unit și-a asumat angajamentul de a atinge un nivel al economiilor rentabile de încă 2,5 % din PIB. Aproximativ o cincime din acesta o reprezintă economiile pe care guvernul intenționează să le obțină în perioada prevăzută în RGAC din 2007, conform constatărilor programului privind eficiența în exploatare, cu durata unui an (Operational Efficiency Programme), care a analizat cheltuielile de exploatare din sectorul public și a prezentat obiectivul economiilor anuale eficiente de 1 % din PIB până în 2013/2014 comparativ cu 2007/2008. Cuantificarea succesului acestor inițiative de eficientizare ambițioase și bine concepute poate constitui o etapă importantă în demonstrarea impactului acestora asupra îmbunătățirii calității finanțelor publice, precum și asupra limitării nivelului cheltuielilor publice. În acest sens, planurile preconizate pentru National Audit Office (Biroul Național de verificare a conturilor publice) de a analiza RGAC din 2007 sunt de apreciat. În plus, în cadrul Programului de eficiență în exploatare, concentrarea pe eficiența economiilor din sectorul sănătății publice de aproximativ 0,5 % pe an din PIB, până în 2012/2013 pare justificată în mod special, având în vedere că, începând din anul 2000, cheltuielile în sistemul sănătății publice în Regatul Unit au crescut dramatic, iar productivitatea a înregistrat o scădere, cu toate că a existat o ameliorare a rezultatelor din sectorul sănătății. |
| --- | --- |

(13)

Creșterea ponderii cheltuielilor publice începând cu anul 2000 și mai dramatică în ultimii ani subliniază necesitatea îmbunătățirii eficienței și eficacității cheltuielilor publice în Regatul Unit. În perioada de trei ani prevăzută de Raportul global de analiză a cheltuielilor din 2007 (RGAC) (adică în perioada 2008/2009-2010/2011), Guvernul Regatului Unit și-a asumat angajamentul de a atinge un nivel al economiilor rentabile de încă 2,5 % din PIB. Aproximativ o cincime din acesta o reprezintă economiile pe care guvernul intenționează să le obțină în perioada prevăzută în RGAC din 2007, conform constatărilor programului privind eficiența în exploatare, cu durata unui an (Operational Efficiency Programme), care a analizat cheltuielile de exploatare din sectorul public și a prezentat obiectivul economiilor anuale eficiente de 1 % din PIB până în 2013/2014 comparativ cu 2007/2008. Cuantificarea succesului acestor inițiative de eficientizare ambițioase și bine concepute poate constitui o etapă importantă în demonstrarea impactului acestora asupra îmbunătățirii calității finanțelor publice, precum și asupra limitării nivelului cheltuielilor publice. În acest sens, planurile preconizate pentru National Audit Office (Biroul Național de verificare a conturilor publice) de a analiza RGAC din 2007 sunt de apreciat. În plus, în cadrul Programului de eficiență în exploatare, concentrarea pe eficiența economiilor din sectorul sănătății publice de aproximativ 0,5 % pe an din PIB, până în 2012/2013 pare justificată în mod special, având în vedere că, începând din anul 2000, cheltuielile în sistemul sănătății publice în Regatul Unit au crescut dramatic, iar productivitatea a înregistrat o scădere, cu toate că a existat o ameliorare a rezultatelor din sectorul sănătății.

| (14) | În ansamblu, în 2010/2011 strategia bugetară stabilită în program se conformează în general cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), în special în ce privește demararea procesului de consolidare în anul respectiv. Cu toate acestea, începând cu 2011/2012, strategia bugetară nu este conformă cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). În special, chiar și la valoarea nominală, deficitul public în 2014/2015, data-limită prevăzută în recomandările din decembrie 2009 pentru Regatul Unit, până la care se solicită remedierea situației de deficit excesiv a acesteia, este în mod clar estimat la o valoare de referință de peste 3 % din PIB (4,7 % din PIB) și în plus este expus riscurilor menționate. Mai mult, măsurile preconizate, conform recomandării Consiliului, în raportul preliminar asupra bugetului pentru 2009 emis la 9 decembrie 2009, presupun, pentru perioada 2010/2011-2012/2013 o ușoară relaxare fiscală față de planurile fiscale din bugetul pe 2009 din aprilie 2009, ceea ce nu respectă recomandarea Consiliului „de a evita alte măsuri care ar putea conduce la deteriorarea finanțelor publice”. Deficitul structural este prevăzut să se amelioreze în medie, după cum s-a recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, în perioada 2010/2011-2014/2015, cu 1,0 % din PIB, adică cu 0,75 pp. sub nivelul cerințelor din recomandările emise de Consiliu în decembrie 2009. Având în vedere previziunile asupra datoriilor prezentate în program și riscurile menționate, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor față de PIB către o traiectorie descendentă. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010/2011 strategia bugetară stabilită în program se conformează în general cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), în special în ce privește demararea procesului de consolidare în anul respectiv. Cu toate acestea, începând cu 2011/2012, strategia bugetară nu este conformă cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). În special, chiar și la valoarea nominală, deficitul public în 2014/2015, data-limită prevăzută în recomandările din decembrie 2009 pentru Regatul Unit, până la care se solicită remedierea situației de deficit excesiv a acesteia, este în mod clar estimat la o valoare de referință de peste 3 % din PIB (4,7 % din PIB) și în plus este expus riscurilor menționate. Mai mult, măsurile preconizate, conform recomandării Consiliului, în raportul preliminar asupra bugetului pentru 2009 emis la 9 decembrie 2009, presupun, pentru perioada 2010/2011-2012/2013 o ușoară relaxare fiscală față de planurile fiscale din bugetul pe 2009 din aprilie 2009, ceea ce nu respectă recomandarea Consiliului „de a evita alte măsuri care ar putea conduce la deteriorarea finanțelor publice”. Deficitul structural este prevăzut să se amelioreze în medie, după cum s-a recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, în perioada 2010/2011-2014/2015, cu 1,0 % din PIB, adică cu 0,75 pp. sub nivelul cerințelor din recomandările emise de Consiliu în decembrie 2009. Având în vedere previziunile asupra datoriilor prezentate în program și riscurile menționate, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor față de PIB către o traiectorie descendentă.

| (15) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă unele lacune semnificative în privința furnizării datelor obligatorii și a celor opționale (5). În recomandările sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009 privind stoparea situației deficitului excesiv, Consiliul a invitat Regatul Unit să prezinte un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a strategiei de consolidare fiscală menită să corecteze deficitul excesiv într-un capitol separat în actualizările programelor de convergență. Regatul Unit nu s-a conformat pe deplin acestei recomandări, deși informațiile au fost incluse în program. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă unele lacune semnificative în privința furnizării datelor obligatorii și a celor opționale (5). În recomandările sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009 privind stoparea situației deficitului excesiv, Consiliul a invitat Regatul Unit să prezinte un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a strategiei de consolidare fiscală menită să corecteze deficitul excesiv într-un capitol separat în actualizările programelor de convergență. Regatul Unit nu s-a conformat pe deplin acestei recomandări, deși informațiile au fost incluse în program.

Concluzia generală este că strategia fiscală cuprinsă în programul de convergență nu este suficient de ambițioasă și trebuie să fie consolidată temeinic pentru a fi conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE din data de 2 decembrie 2009. Ansamblul stabilizatorilor automați, al scăderii valorii activelor și stimulării fiscale au generat deteriorarea finanțelor publice în Regatul Unit. Cu toate acestea, poziția finanțelor publice a fost slăbită și de faptul că deficitele Regatului Unit se expun riscului de a încălca valoarea de referință de 3 % din PIB încă din perioada care a precedat criza. Se recomandă adoptarea unei politici fiscale restrictive pentru 2010/2011. Un termen plauzibil pentru readucerea finanțelor publice la o poziție sustenabilă, astfel cum a fost definită de Pactul de stabilitate și creștere, presupune noi restricții fiscale semnificative în plus față de cele preconizate în prezent. Având în vedere că partea preponderentă a reducerii estimate a deficitului pe termen mediu se bazează pe restrângerea pachetelor generale de cheltuieli în perioada 2011/2012-2014/2015, absența unor limite clare privind cheltuielile la nivel ministerial care să sprijine obiectivele propuse constituie un factor de incertitudine. Realizarea previziunilor de consolidare ale autorităților Regatului Unit este periclitată, de asemenea, și de riscul unui context macroeconomic mai puțin favorabil decât prevăzut de autorități, precum și de incertitudini legate de creditele și investițiile din sectorul bancar, garantate de guvern. Având în vedere riscurile negative ale previziunilor fiscale ale Regatului Unit, se impune adoptarea unui plan consolidat mai ambițios pe termen scurt și mediu. Obținerea de excedente primare pe termen mediu ar putea contribui, de asemenea, la reducerea riscului la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice în Regatul Unit, care au fost estimate drept ridicate în cadrul raportului Comisiei privind sustenabilitatea.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise la data de 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, Regatul Unit este invitat:

| (i) | să evite adoptarea altor măsuri care ar putea contribui la deteriorarea finanțelor publice în 2010/2011, iar în situația unei creșteri economice mai reduse decât s-a estimat în program, să limiteze deficitul public în 2010/2011, cel puțin la nivelul estimat în programul din ianuarie 2010, în cazul în care se materializează riscurile asociate faptului că scenariul macroeconomic al programului este mai optimist decât scenariul care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); |
| --- | --- |

(i)

să evite adoptarea altor măsuri care ar putea contribui la deteriorarea finanțelor publice în 2010/2011, iar în situația unei creșteri economice mai reduse decât s-a estimat în program, să limiteze deficitul public în 2010/2011, cel puțin la nivelul estimat în programul din ianuarie 2010, în cazul în care se materializează riscurile asociate faptului că scenariul macroeconomic al programului este mai optimist decât scenariul care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7);

| (ii) | să vizeze o reducere mai ambițioasă a deficitului public, la un nivel inferior valorii de referință prevăzute de tratat de 3 % din PIB, până cel târziu în 2014/2015, inclusiv prin consolidarea ritmului estimat pentru efortul fiscal începând cu 2011/2012 în conformitate cu recomandarea Consiliului în baza articolului 127, alineatul (7), și să valorifice orice altă oportunitate, inclusiv pe cea care decurge din condiții economice și de piață superioare previziunilor, pentru accelerarea reducerii ponderii datoriilor brute către valoarea de referință de 60 % din PIB, ameliorând astfel sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- |

(ii)

să vizeze o reducere mai ambițioasă a deficitului public, la un nivel inferior valorii de referință prevăzute de tratat de 3 % din PIB, până cel târziu în 2014/2015, inclusiv prin consolidarea ritmului estimat pentru efortul fiscal începând cu 2011/2012 în conformitate cu recomandarea Consiliului în baza articolului 127, alineatul (7), și să valorifice orice altă oportunitate, inclusiv pe cea care decurge din condiții economice și de piață superioare previziunilor, pentru accelerarea reducerii ponderii datoriilor brute către valoarea de referință de 60 % din PIB, ameliorând astfel sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;

| (iii) | să publice în 2010 limitele clare privind cheltuielile la nivel ministerial care constituie baza estimărilor cheltuielilor generale pentru o perioadă de cel puțin trei ani după 2010/2011; |
| --- | --- |

(iii)

să publice în 2010 limitele clare privind cheltuielile la nivel ministerial care constituie baza estimărilor cheltuielilor generale pentru o perioadă de cel puțin trei ani după 2010/2011;

| (iv) | să aplice sistemul de cheltuieli eficiente identificat în Operational Efficiency Programme (programul de eficiență în exploatare), precum și în alte inițiative de rentabilizare; |
| --- | --- |

(iv)

să aplice sistemul de cheltuieli eficiente identificat în Operational Efficiency Programme (programul de eficiență în exploatare), precum și în alte inițiative de rentabilizare;

Regatul Unit este invitat totodată să îmbunătățească respectarea cerințelor din codul de conduită privind prezentarea de date.

De asemenea, Regatul Unit este invitat să prezinte, la o dată care să permită evaluarea acțiunilor întreprinse efectiv în cadrul Procedurii aplicabile deficitelor excesive, un act adițional la program pentru a înainta un raport privind progresele înregistrate în aplicarea recomandării Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 și să comunice detalii asupra strategiei de consolidare care va fi necesară pentru a progresa în direcția corectării deficitului excesiv. Consiliul reafirmă necesitatea ca toate actualizările ulterioare să prezinte un capitol care să cuprindă aceste informații pe toată durata perioadei în care un stat membru este subiectul unei proceduri de deficit excesiv.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB-ul real
  (variație %) | PC ian. 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| COM nov. 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Deviație PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| COM nov. 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) (8) | PC ian. 2010 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM nov. 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| COM nov. 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | n.a. |
| Cheltuieli din bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| COM nov. 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| COM nov. 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| COM nov. 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| COM nov. 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n.a. |
| Sold structural (10)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| COM nov. 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| COM nov. 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | n.a. |
| Surse:


  Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

PIB-ul real

(variație %)

PC ian. 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

COM nov. 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

COM nov. 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

n.a.

Deviație PIB (6)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

COM nov. 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB) (8)

PC ian. 2010

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM nov. 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

COM nov. 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

n.a.

Cheltuieli din bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

COM nov. 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

COM nov. 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

COM nov. 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

COM nov. 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n.a.

Sold structural (10)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

COM nov. 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

COM nov. 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

n.a.

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

n.a.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  OTM specific al fiecărei țări ar trebui să ia în calcul trei componente: (i) soldul necesar stabilizării datoriei în cazul unei ponderi a datoriei egale cu valoarea de referință (60 % din PIB, condiționată de creșterea potențială pe termen lung), care implică o marjă de manevră bugetară pentru statele membre cu un nivel relativ scăzut al datoriei; (ii) un efort suplimentar de reducere a datoriei pentru statele membre a căror pondere a datoriei depășește valoarea de referință (60 % din PIB), care implică un progres rapid pentru atingerea acestei valori; și (iii) o fracțiune a ajustării necesare pentru acoperirea valorii actuale a creșterii viitoare a cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației.

(4)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(5)  În special, lipsa datelor privind piața muncii a complicat în mod semnificativ recalcularea deviațiilor PIB-ului în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % și, respectiv, 1,1 % în perioada 2008-2011.

(8)  Date pentru ani calendaristici.

(9)  Datele pentru venituri și cheltuieli nu sunt prevăzute în programul Regatului Unit în baza ESA95 armonizat pentru sectorul administrației centrale. Informațiile din tabel se bazează pe datele cuprinse în Tabelul 2.7 din materialul suplimentar al raportului preliminar adoptării bugetului din 2009. Pentru perioada 2011/2012-2014/2015, valorile veniturilor și cheltuielilor aferente bugetului general provin din estimările pentru sectorul public.

(10)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare sunt estimate la 0,7 % din PIB în 2008/2009 și la 0,3 % din PIB în 2009/2010 (determinând creșterea deficitului) conform celui mai recent program.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

3 iunie 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2268 |
| JPY | yen japonez | 113,74 |
| DKK | coroana daneză | 7,4413 |
| GBP | lira sterlină | 0,83570 |
| SEK | coroana suedeză | 9,5210 |
| CHF | franc elvețian | 1,4149 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8660 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,750 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 275,20 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7085 |
| PLN | zlot polonez | 4,0705 |
| RON | leu românesc nou | 4,1900 |
| TRY | lira turcească | 1,9317 |
| AUD | dolar australian | 1,4469 |
| CAD | dolar canadian | 1,2734 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,5586 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7896 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7223 |
| KRW | won sud-coreean | 1 469,46 |
| ZAR | rand sud-african | 9,3434 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,3768 |
| HRK | kuna croată | 7,2620 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 276,70 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0061 |
| PHP | peso Filipine | 56,846 |
| RUB | rubla rusească | 37,9828 |
| THB | baht thailandez | 39,969 |
| BRL | real brazilian | 2,2262 |
| MXN | peso mexican | 15,6245 |
| INR | rupie indiană | 57,2550 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2268

JPY

yen japonez

113,74

DKK

coroana daneză

7,4413

GBP

lira sterlină

0,83570

SEK

coroana suedeză

9,5210

CHF

franc elvețian

1,4149

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8660

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,750

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

275,20

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7085

PLN

zlot polonez

4,0705

RON

leu românesc nou

4,1900

TRY

lira turcească

1,9317

AUD

dolar australian

1,4469

CAD

dolar canadian

1,2734

HKD

dolar Hong Kong

9,5586

NZD

dolar neozeelandez

1,7896

SGD

dolar Singapore

1,7223

KRW

won sud-coreean

1 469,46

ZAR

rand sud-african

9,3434

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,3768

HRK

kuna croată

7,2620

IDR

rupia indoneziană

11 276,70

MYR

ringgit Malaiezia

4,0061

PHP

peso Filipine

56,846

RUB

rubla rusească

37,9828

THB

baht thailandez

39,969

BRL

real brazilian

2,2262

MXN

peso mexican

15,6245

INR

rupie indiană

57,2550

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/25

---

DECIZIE DE A ÎNCHEIA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE DUPĂ RETRAGEREA MĂSURII DE CĂTRE STATUL MEMBRU

Ajutor de stat – Germania

[articolele 107-109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)]

Comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din TFUE – retragerea măsurii

Ajutorul de stat C 28/08 (ex N 345/06) – bonus IMM pentru o investiție făcută de Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 146/06

Comisia a hotărât încheierea procedurii oficiale de investigare (1) prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, inițiată la 17 iunie 2008 cu privire la măsura menționată anterior, constatând că Germania și-a retras măsura notificată la data de 25 februarie 2010 și că nu va continua prezentul proiect de ajutor.

---

(1)  JO C 268, 23.10.2008, p. 23.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/26

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 146/07

| 1. | La data de 28 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Avnet Inc. („Avnet”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Bell Micro Products Inc („Bell Micro”, Statele Unite ale Americii), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 28 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Avnet Inc. („Avnet”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Bell Micro Products Inc („Bell Micro”, Statele Unite ale Americii), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Avnet: distribuția de componente electronice, produse informatice și servicii tehnologice; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Avnet: distribuția de componente electronice, produse informatice și servicii tehnologice;

| — | în cazul întreprinderii Bell Micro: distribuția de produse și sisteme pentru stocarea datelor, produse informatice, periferice și software, precum și servicii cu valoare adăugată. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Bell Micro: distribuția de produse și sisteme pentru stocarea datelor, produse informatice, periferice și software, precum și servicii cu valoare adăugată.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 146/08

| 1. | La data de 28 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Univar Europe Holdings B.V. („Univar”, Țările de Jos), controlată în ultimă instanță de fonduri cărora li se furnizează consiliere și sunt gestionate de către CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Eurochem Holding B.V. („Eurochem”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 28 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Univar Europe Holdings B.V. („Univar”, Țările de Jos), controlată în ultimă instanță de fonduri cărora li se furnizează consiliere și sunt gestionate de către CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Eurochem Holding B.V. („Eurochem”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii CVC: furnizarea de consiliere în materie de investiții unor fonduri de investiții și/sau gestionarea investițiilor în numele unor fonduri de investiții; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii CVC: furnizarea de consiliere în materie de investiții unor fonduri de investiții și/sau gestionarea investițiilor în numele unor fonduri de investiții;

| — | în cazul întreprinderii Univar: distribuție de produse chimice; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Univar: distribuție de produse chimice;

| — | în cazul întreprinderii Eurochem: distribuție de produse chimice. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Eurochem: distribuție de produse chimice.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 146/09

| 1. | La data de 26 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF”, Belgia), aparținând grupului Total („Total”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra unei părți din întreprinderea Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri”, Belgia) constând în liniile de producție a polistirenului (și activitățile conexe privind GPPS și HIPS) situate la Feluy, Belgia („the Target”), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF”, Belgia), aparținând grupului Total („Total”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra unei părți din întreprinderea Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri”, Belgia) constând în liniile de producție a polistirenului (și activitățile conexe privind GPPS și HIPS) situate la Feluy, Belgia („the Target”), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii TPF: fabricarea de polimeri de larg consum (polietilenă, polipropilenă, polistiren); |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii TPF: fabricarea de polimeri de larg consum (polietilenă, polipropilenă, polistiren);

| — | în cazul întreprinderii „the Target”: fabricarea polistirenului. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii „the Target”: fabricarea polistirenului.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 146/10

| 1. | La data de 26 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) și Triton Managers III Limited și TFF III Limited (denumite în mod colectiv „Triton Fund III”, Jersey), aparținând grupului Triton investment funds („Triton”, Jersey), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Ambea AB („Ambea”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) și Triton Managers III Limited și TFF III Limited (denumite în mod colectiv „Triton Fund III”, Jersey), aparținând grupului Triton investment funds („Triton”, Jersey), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Ambea AB („Ambea”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii KKR: servicii de gestionare a activelor pentru investitori publici și privați, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii KKR: servicii de gestionare a activelor pentru investitori publici și privați,

| — | în cazul întreprinderii Triton: fond de investiții în societăți necotate, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Triton: fond de investiții în societăți necotate,

| — | în cazul întreprinderii Ambea: furnizarea de servicii de asistență și îngrijire medicală în Suedia, Finlanda și Norvegia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Ambea: furnizarea de servicii de asistență și îngrijire medicală în Suedia, Finlanda și Norvegia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 4.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/30

---

ANUNȚ – CONSULTARE PUBLICĂ

Indicații geografice din Ucraina

2010/C 146/11

În cadrul negocierilor în curs pentru încheierea unui acord de liber schimb cu Ucraina, se examinează posibilitatea protejării în Uniunea Europeană, ca indicații geografice, a denumirilor care figurează mai jos, înregistrate în Ucraina în temeiul Legii nr. 752-XIV privind protecția drepturilor de indicare a originii produselor.

Comisia invită orice stat membru sau țară terță, sau orice persoană fizică sau juridică rezidentă sau stabilită într-un stat membru sau într-o țară terță, care are un interes legitim, să transmită obiecții cu privire la protecția respectivă, prin depunerea unei declarații de opoziție motivate corespunzător.

Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de două luni de la data prezentei publicări. Acestea trebuie transmise la următoarea adresă de e-mail: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Declarațiile de opoziție sunt examinate numai dacă se primesc în termenul stabilit mai sus și dacă demonstrează că denumirea propusă pentru a fi protejată:

| 1. | intră în conflict cu denumirea unui soi de plante sau a unei rase de animale și, ca urmare, este susceptibilă să inducă în eroare consumatorul în privința adevăratei origini a produsului; |
| --- | --- |

1.

intră în conflict cu denumirea unui soi de plante sau a unei rase de animale și, ca urmare, este susceptibilă să inducă în eroare consumatorul în privința adevăratei origini a produsului;

| 2. | este în totalitate sau parțial omonimă cu o denumire deja protejată în Uniunea Europeană în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (1) (Regulamentul unic OCP în care a fost integrată și organizarea comună a pieței în sectorul vitivinicol) și al Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (2), sau inclusă în acordurile încheiate de Comunitate cu una din următoarele țări:






  — | Republica Albania [Decizia 2006/580/CE a Consiliului din 12 iunie 2006 privind semnarea și încheierea unui Acord interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (3) (Protocolul 3 privind concesiile preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea reciprocă, protecția reciprocă și controlul reciproc al denumirilor de vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate)]; |
| --- | --- | --- |

2.

este în totalitate sau parțial omonimă cu o denumire deja protejată în Uniunea Europeană în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (1) (Regulamentul unic OCP în care a fost integrată și organizarea comună a pieței în sectorul vitivinicol) și al Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (2), sau inclusă în acordurile încheiate de Comunitate cu una din următoarele țări:

—

Republica Albania [Decizia 2006/580/CE a Consiliului din 12 iunie 2006 privind semnarea și încheierea unui Acord interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (3) (Protocolul 3 privind concesiile preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea reciprocă, protecția reciprocă și controlul reciproc al denumirilor de vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate)];

| — | Australia [Decizia 94/184/CE a Consiliului din 24 ianuarie 1994 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Economică Europeană și Australia privind comerțul cu vin (4)]; |
| --- | --- |

—

Australia [Decizia 94/184/CE a Consiliului din 24 ianuarie 1994 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Economică Europeană și Australia privind comerțul cu vin (4)];

| — | Bosnia și Herțegovina [Decizia 2008/474/CE a Consiliului din 16 iunie 2008 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (5), Protocolul 7]; |
| --- | --- |

—

Bosnia și Herțegovina [Decizia 2008/474/CE a Consiliului din 16 iunie 2008 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (5), Protocolul 7];

| — | Canada [Decizia 2004/91/CE a Consiliului din 30 iulie 2003 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Canada privind comerțul cu vinuri și băuturi spirtoase (6)]; |
| --- | --- |

—

Canada [Decizia 2004/91/CE a Consiliului din 30 iulie 2003 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Canada privind comerțul cu vinuri și băuturi spirtoase (6)];

| — | Republica Chile [Decizia 2002/979/CE a Consiliului din 18 noiembrie 2002 privind semnarea și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale unui Acord de constituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte (7)]; |
| --- | --- |

—

Republica Chile [Decizia 2002/979/CE a Consiliului din 18 noiembrie 2002 privind semnarea și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale unui Acord de constituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte (7)];

| — | Croația [Decizia 2001/918/CE a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind încheierea unui Protocol adițional de adaptare a aspectelor legate de comerț din Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, pentru a ține seama de rezultatul negocierilor dintre părți privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor vinurilor și recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de băuturi spirtoase și de băuturi aromatizate (8)]; |
| --- | --- |

—

Croația [Decizia 2001/918/CE a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind încheierea unui Protocol adițional de adaptare a aspectelor legate de comerț din Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Croația, pe de altă parte, pentru a ține seama de rezultatul negocierilor dintre părți privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor vinurilor și recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de băuturi spirtoase și de băuturi aromatizate (8)];

| — | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei [Decizia 2001/916/CE a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind încheierea unui Protocol adițional de adaptare a aspectelor comerciale ale Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de rezultatele negocierilor dintre părți privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de vinuri, precum și recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de băuturi spirtoase și de băuturi aromatizate (9)]; |
| --- | --- |

—

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei [Decizia 2001/916/CE a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind încheierea unui Protocol adițional de adaptare a aspectelor comerciale ale Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de rezultatele negocierilor dintre părți privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de vinuri, precum și recunoașterea, protecția și controlul reciproc al denumirilor de băuturi spirtoase și de băuturi aromatizate (9)];

| — | Mexic [Decizia 97/361/CE a Consiliului din 27 mai 1997 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite Mexicane privind recunoașterea reciprocă și protecția denumirilor de băuturi spirtoase (10)]; |
| --- | --- |

—

Mexic [Decizia 97/361/CE a Consiliului din 27 mai 1997 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite Mexicane privind recunoașterea reciprocă și protecția denumirilor de băuturi spirtoase (10)];

| — | Muntenegru [Decizia 2007/855/CE a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (11)]; |
| --- | --- |

—

Muntenegru [Decizia 2007/855/CE a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind semnarea și încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (11)];

| — | Africa de Sud [Decizia 2002/51/CE a Consiliului din 21 ianuarie 2002 de încheiere a Acordului între Comunitatea Europeană și Republica Africa de Sud privind comerțul cu vinuri (12) și Decizia 2002/52/CE a Consiliului din 21 ianuarie 2002 de încheiere a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Africa de Sud privind comerțul cu băuturi spirtoase (13)]; |
| --- | --- |

—

Africa de Sud [Decizia 2002/51/CE a Consiliului din 21 ianuarie 2002 de încheiere a Acordului între Comunitatea Europeană și Republica Africa de Sud privind comerțul cu vinuri (12) și Decizia 2002/52/CE a Consiliului din 21 ianuarie 2002 de încheiere a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Africa de Sud privind comerțul cu băuturi spirtoase (13)];

| — | Elveția [Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei privind Acordul de cooperare științifică și tehnologică din 4 aprilie 2002 privind încheierea a șapte acorduri cu Confederația Elvețiană (14), în special Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole, anexa 7]; |
| --- | --- |

—

Elveția [Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei privind Acordul de cooperare științifică și tehnologică din 4 aprilie 2002 privind încheierea a șapte acorduri cu Confederația Elvețiană (14), în special Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole, anexa 7];

| — | Statele Unite ale Americii [Decizia 2006/232/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 referitoare la încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind comerțul cu vin (15)]; |
| --- | --- |

—

Statele Unite ale Americii [Decizia 2006/232/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 referitoare la încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind comerțul cu vin (15)];

| 3. | având în vedere reputația și renumele unei mărci de comerț, precum și durata de timp în care aceasta fost utilizată, este susceptibilă să inducă în eroare consumatorul în privința adevăratei identități a produsului; |
| --- | --- |

3.

având în vedere reputația și renumele unei mărci de comerț, precum și durata de timp în care aceasta fost utilizată, este susceptibilă să inducă în eroare consumatorul în privința adevăratei identități a produsului;

| 4. | periclitează existența unei denumiri în totalitate sau parțial omonime sau a unei mărci de comerț sau a unor produse comercializate în mod legal timp de cel puțin cinci ani înaintea datei publicării prezentului aviz; |
| --- | --- |

4.

periclitează existența unei denumiri în totalitate sau parțial omonime sau a unei mărci de comerț sau a unor produse comercializate în mod legal timp de cel puțin cinci ani înaintea datei publicării prezentului aviz;

| 5. | sau dacă declarațiile de opoziție pot prezenta detalii pe baza cărora să se poată concluziona că denumirea a cărei protecție se are în vedere este generică. |
| --- | --- |

5.

sau dacă declarațiile de opoziție pot prezenta detalii pe baza cărora să se poată concluziona că denumirea a cărei protecție se are în vedere este generică.

Criteriile menționate mai sus se evaluează pentru teritoriul Uniunii Europene, care, în cazul drepturilor de proprietate intelectuală, reprezintă numai teritoriul sau teritoriile în care sunt protejate aceste drepturi. Eventuala protecție a denumirilor respective în Uniunea Europeană depinde de încheierea cu succes a acestor negocieri și a actului juridic subsecvent.

Lista indicațiilor geografice ale produselor agricole și alimentare
   (16)

| Clasa de produse | Denumirea înregistrată în Ucraina | Transcrierea cu caractere latine a denumirii |
| --- | --- | --- |
| Vin | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Vin | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Clasa de produse

Denumirea înregistrată în Ucraina

Transcrierea cu caractere latine a denumirii

Vin

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Vin

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

(2)  JO L 36, 13.2.2008, p. 16.

(3)  JO L 239, 1.9.2006, p. 1.

(4)  JO L 86, 31.3.1994, p. 1.

(5)  JO L 169, 30.6.2008, p. 10.

(6)  JO L 35, 6.2.2004, p. 1.

(7)  JO L 352, 30.12.2002, p. 1.

(8)  JO L 342, 27.12.2001, p. 42.

(9)  JO L 342, 27.12.2001, p. 6.

(10)  JO L 152, 11.6.1997, p. 15.

(11)  JO L 345, 28.12.2007, p. 1.

(12)  JO L 28, 30.1.2002, p. 3.

(13)  JO L 28, 30.1.2002, p. 112.

(14)  JO L 114, 30.4.2002, p. 1.

(15)  JO L 87, 24.3.2006, p. 1.

(16)  Listă furnizată de autoritățile din Ucraina în cadrul negocierilor în curs. Extras din Registrul indicațiilor geografice din Ucraina, Legea nr. 752-XIV privind protecția drepturilor de indicare a originii produselor, 16 iunie 1999 (http://www.sdip.gov.ua).

---