# Jurnalul Oficial C 135/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.135.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 135 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5326 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.135.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 135

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5326 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 135/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 135/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 135/02 | Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale | 2 |
| 2010/C 135/03 | Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa Noi competențe pentru noi locuri de muncă | 8 |
| 2010/C 135/04 | Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior | 12 |
| 2010/C 135/05 | Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind contribuția culturii la dezvoltarea regională și locală | 15 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 135/06 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |
| 2010/C 135/07 | Rata de schimb a monedei euro | 20 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 135/02

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale

2

2010/C 135/03

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa Noi competențe pentru noi locuri de muncă

8

2010/C 135/04

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior

12

2010/C 135/05

Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind contribuția culturii la dezvoltarea regională și locală

15

Comisia Europeană

2010/C 135/06

Rata de schimb a monedei euro

19

2010/C 135/07

Rata de schimb a monedei euro

20

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 135/08 | Cerere de propuneri – MOVE/SUB/01-2010 privind siguranța rutieră și piața internă: transport pe căi navigabile interioare | 21 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 135/09 | Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping | 22 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 135/10 | Comunicare în atenția dlui Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și a dlui Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, adăugați pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 450/2010 al Comisiei | 23 |
| 2010/C 135/11 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 25 |
| 2010/C 135/12 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 29 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2010/C 135/08

Cerere de propuneri – MOVE/SUB/01-2010 privind siguranța rutieră și piața internă: transport pe căi navigabile interioare

21

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2010/C 135/09

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

22

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 135/10

Comunicare în atenția dlui Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și a dlui Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, adăugați pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 450/2010 al Comisiei

23

2010/C 135/11

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

25

2010/C 135/12

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 135/01

La data de 18 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5816. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5816. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/2

---

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale

2010/C 135/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 14 noiembrie 2006 cu privire la eficiență și echitate în domeniul educației și formării profesionale (1), prin care statele membre au fost invitate să asigure sisteme de educație și formare profesională echitabile care să vizeze furnizarea de oportunități, acces, tratament și rezultate care să fie independente de cadrul socioeconomic și de alți factori care pot conduce la dezavantaje educaționale. |
| --- | --- |

1.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 14 noiembrie 2006 cu privire la eficiență și echitate în domeniul educației și formării profesionale (1), prin care statele membre au fost invitate să asigure sisteme de educație și formare profesională echitabile care să vizeze furnizarea de oportunități, acces, tratament și rezultate care să fie independente de cadrul socioeconomic și de alți factori care pot conduce la dezavantaje educaționale.

| 2. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții (2), care evidențiază importanța dezvoltării ofertei de competențe-cheie pentru toți și a elaborării unei oferte adecvate pentru cei care, din cauza dezavantajelor educaționale, au nevoie de sprijin special pentru îndeplinirea potențialului lor educațional. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții (2), care evidențiază importanța dezvoltării ofertei de competențe-cheie pentru toți și a elaborării unei oferte adecvate pentru cei care, din cauza dezavantajelor educaționale, au nevoie de sprijin special pentru îndeplinirea potențialului lor educațional.

| 3. | Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3), care a subliniat necesitatea de a anticipa cerințele în materie de competențe și de a crește nivelurile generale de competențe, acordând prioritate educației și formării profesionale a persoanelor slab calificate și expuse riscului de excluziune economică și socială. |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3), care a subliniat necesitatea de a anticipa cerințele în materie de competențe și de a crește nivelurile generale de competențe, acordând prioritate educației și formării profesionale a persoanelor slab calificate și expuse riscului de excluziune economică și socială.

| 4. | Rezoluția Consiliului din 23 noiembrie 2007 privind modernizarea universităților pentru o Europă competitivă într-o economie globală bazată pe cunoaștere (4), care a reafirmat importanța sporirii oportunităților de învățare de-a lungul vieții, a extinderii accesului la învățământul superior astfel încât să includă adulții și noi categorii de persoane aflate într-un proces de învățare, precum și a dezvoltării dimensiunii de învățare pe tot parcursul vieții a universităților. |
| --- | --- |

4.

Rezoluția Consiliului din 23 noiembrie 2007 privind modernizarea universităților pentru o Europă competitivă într-o economie globală bazată pe cunoaștere (4), care a reafirmat importanța sporirii oportunităților de învățare de-a lungul vieții, a extinderii accesului la învățământul superior astfel încât să includă adulții și noi categorii de persoane aflate într-un proces de învățare, precum și a dezvoltării dimensiunii de învățare pe tot parcursul vieții a universităților.

| 5. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (5), care au evidențiat necesitatea de a crește nivelurile de competențe ale unui număr încă semnificativ de lucrători slab calificați și care au subliniat contribuția învățării în rândul adulților la promovarea coeziunii sociale și a dezvoltării economice. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (5), care au evidențiat necesitatea de a crește nivelurile de competențe ale unui număr încă semnificativ de lucrători slab calificați și care au subliniat contribuția învățării în rândul adulților la promovarea coeziunii sociale și a dezvoltării economice.

| 6. | Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (6), care precizează că lipsa competențelor și a calificărilor de bază adaptate la cerințele pieței forței de muncă reprezintă o barieră majoră în calea incluziunii sociale. |
| --- | --- |

6.

Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (6), care precizează că lipsa competențelor și a calificărilor de bază adaptate la cerințele pieței forței de muncă reprezintă o barieră majoră în calea incluziunii sociale.

| 7. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (VET) (7), care au subliniat faptul că VET favorizează nu numai competitivitatea, performanțele întreprinderilor și inovarea în contextul unei economii globalizate, ci și echitatea, coeziunea, dezvoltarea personală și cetățenia activă, precum și faptul că atractivitatea sa ar trebui promovată în rândul tuturor grupurilor vizate. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (VET) (7), care au subliniat faptul că VET favorizează nu numai competitivitatea, performanțele întreprinderilor și inovarea în contextul unei economii globalizate, ci și echitatea, coeziunea, dezvoltarea personală și cetățenia activă, precum și faptul că atractivitatea sa ar trebui promovată în rândul tuturor grupurilor vizate.

| 8. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar (8), prin care statele membre au fost invitate să asigure accesul la oportunități și servicii de înaltă calitate în domeniul educației, în special pentru copiii și tinerii care pot fi dezavantajați de circumstanțe personale, sociale, culturale și/sau economice. |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar (8), prin care statele membre au fost invitate să asigure accesul la oportunități și servicii de înaltă calitate în domeniul educației, în special pentru copiii și tinerii care pot fi dezavantajați de circumstanțe personale, sociale, culturale și/sau economice.

| 9. | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind educația copiilor proveniți din familii de migranți (9), prin care statele membre au fost invitate să ia măsurile adecvate la nivelul solicitat de responsabilitate – local, regional sau național – pentru a se asigura că tuturor copiilor li se oferă șanse egale și echitabile, precum și sprijinul necesar pentru a își dezvolta potențialul la maximum, indiferent de proveniență. |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind educația copiilor proveniți din familii de migranți (9), prin care statele membre au fost invitate să ia măsurile adecvate la nivelul solicitat de responsabilitate – local, regional sau național – pentru a se asigura că tuturor copiilor li se oferă șanse egale și echitabile, precum și sprijinul necesar pentru a își dezvolta potențialul la maximum, indiferent de proveniență.

| 10. | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (10), care a invitat statele membre să asigure tinerilor un acces egal la educație și formare profesională de înaltă calitate la toate nivelurile și să promoveze legături mai bune între educația formală și învățarea non-formală, |
| --- | --- |

10.

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (10), care a invitat statele membre să asigure tinerilor un acces egal la educație și formare profesională de înaltă calitate la toate nivelurile și să promoveze legături mai bune între educația formală și învățarea non-formală,

ȘI AVÂND ÎN VEDERE ÎN SPECIAL:

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (11), care a identificat promovarea echității, a coeziunii sociale și a cetățeniei active drept unul din cele patru obiective strategice ale sale și care a definit cinci niveluri de referință pentru performanța medie europeană („criterii de referință europene”) care pun de asemenea un accent sporit pe asigurarea echității.

ȘI DIN PERSPECTIVA:

Conferinței privind Educația inclusivă: o modalitate de promovare a coeziunii sociale, desfășurate la Madrid la 11-12 martie 2010.

CONSTATÂND CĂ:

Sistemele de educație și formare profesională din UE trebuie să asigure atât echitatea, cât și excelența. Îmbunătățirea nivelului de pregătire și asigurarea unor competențe-cheie pentru toți sunt fundamentale nu doar pentru creșterea economică și competitivitate, ci și pentru reducerea sărăciei și stimularea incluziunii sociale.

Incluziunea socială prin educație și formare profesională ar trebui să asigure șanse egale de acces la o educație de calitate, precum și un tratament echitabil, inclusiv prin adaptarea ofertei la cerințele individuale. În același timp, ar trebui să asigure șanse egale pentru atingerea celor mai bune rezultate, prin urmărirea garantării unui înalt nivel de competențe-cheie pentru toți.

CONȘTIENT DE FAPTUL CĂ:

Sistemele de educație și formare profesională contribuie în mod semnificativ la promovarea coeziunii sociale, a cetățeniei active și a realizării personale în societățile europene. Acestea au potențialul de a promova mobilitatea socială ascendentă și de a întrerupe ciclul de sărăcie, dezavantaje sociale și excluziune. Rolul acestora ar putea fi consolidat în continuare prin adaptarea lor la diversitatea mediilor de proveniență ale cetățenilor în ceea ce privește bogăția culturală, cunoștințele și competențele existente, precum și cerințele de învățare.

Educația nu este nici singura cauză a excluziunii sociale, nici unica soluție la aceasta. Este puțin probabil ca măsurile educaționale să atenueze singure impactul dezavantajelor multiple, prin urmare sunt necesare abordări multisectoriale care pot corobora aceste măsuri cu politici sociale și economice mai ample.

Sporirea competitivității internaționale necesită înalte competențe profesionale combinate cu capacitatea de a crea, inova și lucra în medii multiculturale și multilingvistice. Împreună cu presiunea demografică, acest lucru face să fie și mai important ca sistemele de educație și formare profesională să crească nivelurile generale de pregătire, asigurând totodată posibilitatea ca toate persoanele, tinere și adulte – indiferent de nivelul lor socioeconomic sau de situația personală –, să-și dezvolte potențialul la maximum prin învățarea pe tot parcursul vieții. Din acest punct de vedere, ar trebui acordată o atenție deosebită nevoilor persoanelor cu cerințe educaționale speciale, ale persoanelor provenite din familii de migranți și ale celor aparținând comunității rome.

Întrucât efectele sociale ale crizei economice sunt în continuare vizibile – și în contextul Anului European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (12) –, este clar că încetinirea creșterii economice a lovit puternic grupurile cele mai defavorizate, punând în pericol totodată eforturile bugetare care vizează aceste grupuri.

RECUNOAȘTE CĂ:

Pentru ca Europa să fie competitivă și prosperă printr-o economie bazată pe cunoaștere, pe baza unor rate ridicate și durabile de ocupare a forței de muncă și a unei coeziuni sociale consolidate – astfel cum prevede strategia Europa 2020, educația și formarea profesională într-o perspectivă de învățare pe tot parcursul vieții joacă un rol fundamental. Asigurarea unor competențe-cheie pentru toți pe o bază de învățare pe tot parcursul vieții va avea un rol fundamental în îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a incluziunii sociale și a împlinirii personale.

În contextul criteriilor de referință europene convenite în cadrul strategic ET 2020 pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale, există o necesitate imperioasă de a reduce numărul actual de persoane cu un nivel scăzut de competențe de bază – în special lectura (pentru care datele indică faptul că, în medie, un elev din patru nu poate citi și scrie corect) – și de a reduce și mai mult numărul celor care părăsesc în mod prematur sistemul de educație și formare profesională, precum și necesitatea de a crește participarea la educația și îngrijirea preșcolară, de a crește numărul tinerilor cu o calificare la nivel terțiar, precum și de a spori participarea adulților la învățarea pe tot parcursul vieții. Aceste cerințe sunt acute mai ales în cazul celor care provin din medii defavorizate, care au o tendință statistică de a avea rezultate scăzute în mod substanțial față de fiecare dintre criteriile de referință. Obiectivele cadrului strategic pot fi atinse în mod adecvat doar răspunzând cerințelor celor confruntați cu riscul excluziunii sociale.

CONSIDERĂ CĂ:

Diferențele privind nivelul de incluziune socială atins de statele membre indică faptul că se pot aduce încă îmbunătățiri semnificative în vederea reducerii inegalităților și excluziunii în cadrul UE, atât prin modificări structurale, cât și prin sprijin suplimentar pentru cursanții expuși riscului de excluziune socială. Echitatea și excelența nu se exclud reciproc, ci sunt complementare și trebuie urmărite atât la nivel național, cât și la nivel european. Deși situația diferă de la un stat membru la altul, cooperarea europeană poate ajuta la identificarea modalităților de promovare a incluziunii și echității sociale, fără a compromite excelența.

Sistemele care susțin standarde înalte de calitate pentru toți și consolidează responsabilizarea, care promovează abordări personalizate favorabile incluziunii, care susțin intervenția timpurie și care vizează în special cursanții defavorizați pot constitui factori importanți de promovare a incluziunii sociale.

Schemele de sprijin pentru elevi/studenți, cum ar fi bursele, împrumuturile și beneficiile nepecuniare suplimentare, pot juca un rol important în facilitarea accesului egal, în special în învățământul superior. Având în vedere presiunea sporită asupra resurselor financiare pentru educație, va fi esențială sporirea eficienței investițiilor publice; examinarea concepției și impactului unor sisteme de finanțare diferite poate contribui la evidențierea unor opțiuni.

ÎN CONTINUARE CONSIDERĂ CĂ:

În privința educației timpurii și școlare:

| 1. | Participarea la educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate, cu personal cu înaltă calificare și un raport numeric adecvat între copii și personal, are rezultate pozitive pentru toți copiii și aduce cele mai mari beneficii celor mai defavorizați. Furnizarea de stimulente și sprijin adecvate, adaptarea ofertei la cerințele acestor familii, precum și sporirea accesibilității pot extinde participarea copiilor provenind din medii defavorizate (13). |
| --- | --- |

1.

Participarea la educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate, cu personal cu înaltă calificare și un raport numeric adecvat între copii și personal, are rezultate pozitive pentru toți copiii și aduce cele mai mari beneficii celor mai defavorizați. Furnizarea de stimulente și sprijin adecvate, adaptarea ofertei la cerințele acestor familii, precum și sporirea accesibilității pot extinde participarea copiilor provenind din medii defavorizate (13).

| 2. | Asigurarea unei educații de înaltă calitate care să formeze competențe-cheie pentru toți reprezintă unul dintre mijloacele cele mai eficiente de promovare a incluziunii sociale. Este nevoie de sprijin suplimentar pentru școlile care au un procent ridicat de elevi proveniți din mediile defavorizate. |
| --- | --- |

2.

Asigurarea unei educații de înaltă calitate care să formeze competențe-cheie pentru toți reprezintă unul dintre mijloacele cele mai eficiente de promovare a incluziunii sociale. Este nevoie de sprijin suplimentar pentru școlile care au un procent ridicat de elevi proveniți din mediile defavorizate.

| 3. | Prevenirea cu succes a abandonului școlar timpuriu necesită dezvoltarea cunoașterii grupurilor expuse riscului de abandon școlar (de exemplu datorită situației personale sau socioeconomice sau datorită dificultăților de învățare) la nivel local, regional și național, precum și a unor sisteme pentru identificarea timpurie a persoanelor expuse unui astfel de risc. Ar trebui puse în aplicare strategii cuprinzătoare, transversale, care să furnizeze o serie de politici sistemice și la nivelul unităților de învățământ, vizând diferiții factori care duc la abandonul școlar timpuriu. Sprijinul individualizat pentru elevii expuși riscului poate include oferirea de servicii de învățare personalizată, de consiliere, mentorat și tutorat, ajutoare sociale, precum și activități extrașcolare în sprijinul învățării. |
| --- | --- |

3.

Prevenirea cu succes a abandonului școlar timpuriu necesită dezvoltarea cunoașterii grupurilor expuse riscului de abandon școlar (de exemplu datorită situației personale sau socioeconomice sau datorită dificultăților de învățare) la nivel local, regional și național, precum și a unor sisteme pentru identificarea timpurie a persoanelor expuse unui astfel de risc. Ar trebui puse în aplicare strategii cuprinzătoare, transversale, care să furnizeze o serie de politici sistemice și la nivelul unităților de învățământ, vizând diferiții factori care duc la abandonul școlar timpuriu. Sprijinul individualizat pentru elevii expuși riscului poate include oferirea de servicii de învățare personalizată, de consiliere, mentorat și tutorat, ajutoare sociale, precum și activități extrașcolare în sprijinul învățării.

| 4. | La nivelul fiecărei unități de învățământ, strategiile de incluziune necesită o conducere fermă și monitorizarea sistematică a rezultatelor și a calității, o predare inovatoare de înaltă calitate sprijinită de o formare profesională, o responsabilizare și o motivare adecvată a cadrelor didactice, cooperarea cu alți specialiști și asigurarea resurselor corespunzătoare. Furnizarea unui sprijin mai integrat pentru cursanții cu cerințe specifice necesită cooperarea cu părinții și cu părțile interesate din comunitate, de exemplu în domenii precum activitățile non-formale și informale de învățare în afara orelor de curs. |
| --- | --- |

4.

La nivelul fiecărei unități de învățământ, strategiile de incluziune necesită o conducere fermă și monitorizarea sistematică a rezultatelor și a calității, o predare inovatoare de înaltă calitate sprijinită de o formare profesională, o responsabilizare și o motivare adecvată a cadrelor didactice, cooperarea cu alți specialiști și asigurarea resurselor corespunzătoare. Furnizarea unui sprijin mai integrat pentru cursanții cu cerințe specifice necesită cooperarea cu părinții și cu părțile interesate din comunitate, de exemplu în domenii precum activitățile non-formale și informale de învățare în afara orelor de curs.

| 5. | Crearea condițiilor necesare pentru includerea cu succes a elevilor cu cerințe speciale în cadrele generale aduce beneficii tuturor cursanților. Sporirea utilizării abordărilor personalizate, inclusiv a planurilor de învățare individualizate, și exploatarea evaluării în sprijinul procesului de învățare, furnizarea de competențe pentru cadrele didactice în vederea gestionării diversității și beneficierii de aceasta, promovarea utilizării predării și învățării cooperative și extinderea accesului și a participării reprezintă exemple de creștere a calității pentru toți. |
| --- | --- |

5.

Crearea condițiilor necesare pentru includerea cu succes a elevilor cu cerințe speciale în cadrele generale aduce beneficii tuturor cursanților. Sporirea utilizării abordărilor personalizate, inclusiv a planurilor de învățare individualizate, și exploatarea evaluării în sprijinul procesului de învățare, furnizarea de competențe pentru cadrele didactice în vederea gestionării diversității și beneficierii de aceasta, promovarea utilizării predării și învățării cooperative și extinderea accesului și a participării reprezintă exemple de creștere a calității pentru toți.

În privința educației și formării profesionale (VET):

| — | O ofertă profesională diversă, cu un accent mai puternic pe competențele-cheie, inclusiv transversale, poate furniza parcursurile absolut necesare pentru îmbunătățirea calificărilor persoanelor și, astfel, a accesului la piața forței de muncă. În cazul grupurilor defavorizate relevanța VET poate fi sporită prin adaptarea ofertei la cerințele individuale, consolidarea orientării și consilierii, recunoașterea diferitelor forme de educație anterioară, precum și promovarea unor scheme alternative de învățare la locul de muncă. Sporirea participării, în special a persoanelor slab calificate, la educația și formarea profesională continuă este esențială pentru o abordare favorabilă incluziunii active și pentru limitarea șomajului în cazul schimbărilor industriale. |
| --- | --- |

—

O ofertă profesională diversă, cu un accent mai puternic pe competențele-cheie, inclusiv transversale, poate furniza parcursurile absolut necesare pentru îmbunătățirea calificărilor persoanelor și, astfel, a accesului la piața forței de muncă. În cazul grupurilor defavorizate relevanța VET poate fi sporită prin adaptarea ofertei la cerințele individuale, consolidarea orientării și consilierii, recunoașterea diferitelor forme de educație anterioară, precum și promovarea unor scheme alternative de învățare la locul de muncă. Sporirea participării, în special a persoanelor slab calificate, la educația și formarea profesională continuă este esențială pentru o abordare favorabilă incluziunii active și pentru limitarea șomajului în cazul schimbărilor industriale.

În privința învățământului superior:

| 1. | Stimularea aspirațiilor și extinderea accesului la învățământul superior pentru studenții proveniți din medii defavorizate necesită consolidarea schemelor de sprijin financiar și a altor stimulente și îmbunătățirea concepției acestora. Împrumuturile accesibile, adecvate și transferabile pentru studenți, precum și bursele acordate după evaluarea situației materiale pot spori cu succes ratele de participare pentru cei care nu își pot permite costurile învățământului superior. |
| --- | --- |

1.

Stimularea aspirațiilor și extinderea accesului la învățământul superior pentru studenții proveniți din medii defavorizate necesită consolidarea schemelor de sprijin financiar și a altor stimulente și îmbunătățirea concepției acestora. Împrumuturile accesibile, adecvate și transferabile pentru studenți, precum și bursele acordate după evaluarea situației materiale pot spori cu succes ratele de participare pentru cei care nu își pot permite costurile învățământului superior.

| 2. | Parcursurile de învățare mai flexibile și mai diversificate – de exemplu care recunosc studiile anterioare, a studiilor cu frecvență redusă și a învățământului la distanță – pot contribui la reconcilierea învățământului superior cu angajamentele profesionale sau familiale și pot încuraja o participare mai largă. Punerea în aplicare a unor măsuri vizând monitorizarea și creșterea ratei de retenție în învățământul superior, asigurarea unui sprijin individualizat, precum și consolidarea orientării, a mentoratului și a formării de competențe – în special în etapele inițiale ale unui parcurs universitar – pot îmbunătăți ratele de absolvire pentru cursanții defavorizați. |
| --- | --- |

2.

Parcursurile de învățare mai flexibile și mai diversificate – de exemplu care recunosc studiile anterioare, a studiilor cu frecvență redusă și a învățământului la distanță – pot contribui la reconcilierea învățământului superior cu angajamentele profesionale sau familiale și pot încuraja o participare mai largă. Punerea în aplicare a unor măsuri vizând monitorizarea și creșterea ratei de retenție în învățământul superior, asigurarea unui sprijin individualizat, precum și consolidarea orientării, a mentoratului și a formării de competențe – în special în etapele inițiale ale unui parcurs universitar – pot îmbunătăți ratele de absolvire pentru cursanții defavorizați.

| 3. | Sunt necesare eforturi deosebite, în special cu privire la finanțare, pentru a asigura faptul că se iau pe deplin în considerare cerințele studenților defavorizați, care adesea nu pot beneficia de schemele de mobilitate disponibile. |
| --- | --- |

3.

Sunt necesare eforturi deosebite, în special cu privire la finanțare, pentru a asigura faptul că se iau pe deplin în considerare cerințele studenților defavorizați, care adesea nu pot beneficia de schemele de mobilitate disponibile.

| 4. | Combaterea inegalității, a sărăciei și a excluziunii sociale poate fi intensificată prin recunoașterea faptului că instituțiile de învățământ superior au o responsabilitate socială în readucerea beneficiilor cunoașterii în societate, în punerea cunoașterii în serviciul comunității largi – atât la nivel local, cât și la nivel global – și în răspunsul pe care îl dau la nevoile sociale. |
| --- | --- |

4.

Combaterea inegalității, a sărăciei și a excluziunii sociale poate fi intensificată prin recunoașterea faptului că instituțiile de învățământ superior au o responsabilitate socială în readucerea beneficiilor cunoașterii în societate, în punerea cunoașterii în serviciul comunității largi – atât la nivel local, cât și la nivel global – și în răspunsul pe care îl dau la nevoile sociale.

| 5. | De asemenea, instituțiile de învățământ superior pot de asemenea să își exercite responsabilitatea socială prin punerea resurselor lor la dispoziția cursanților adulți și a celor aflați într-un proces de învățare informală și non-formală, prin consolidarea cercetării privind excluziunea socială, prin promovarea inovării și actualizarea metodologiei și resurselor educaționale. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, instituțiile de învățământ superior pot de asemenea să își exercite responsabilitatea socială prin punerea resurselor lor la dispoziția cursanților adulți și a celor aflați într-un proces de învățare informală și non-formală, prin consolidarea cercetării privind excluziunea socială, prin promovarea inovării și actualizarea metodologiei și resurselor educaționale.

În privința educației adulților:

| 1. | Extinderea accesului la educația adulților poate crea noi posibilități pentru incluziunea activă și participarea socială sporită, în special pentru persoanele slab calificate, șomerii, adulții cu cerințe speciale, persoanele în vârstă și migranții. În special în ceea ce îi privește pe aceștia din urmă, învățarea limbii sau a limbilor țării-gazdă joacă un rol important în promovarea integrării sociale, precum și în îmbunătățirea competențelor de bază și a capacității de inserție profesională. |
| --- | --- |

1.

Extinderea accesului la educația adulților poate crea noi posibilități pentru incluziunea activă și participarea socială sporită, în special pentru persoanele slab calificate, șomerii, adulții cu cerințe speciale, persoanele în vârstă și migranții. În special în ceea ce îi privește pe aceștia din urmă, învățarea limbii sau a limbilor țării-gazdă joacă un rol important în promovarea integrării sociale, precum și în îmbunătățirea competențelor de bază și a capacității de inserție profesională.

| 2. | Învățarea în rândul adulților, oferită într-o diversitate de medii, implicând părți interesate multiple (inclusiv sectoarele public și privat, instituțiile de învățământ superior, comunitățile locale și ONG-urile) și acoperind învățarea în scop personal, civic, social și legat de ocuparea unui loc de muncă, este esențială pentru a ajunge la grupurile defavorizate și expuse riscurilor. În special în ceea ce privește învățarea în scop profesional, mediul de afaceri poate da dovadă de responsabilitate socială corporativă printr-o mai bună anticipare a schimbărilor structurale și prin oferirea de oportunități de recalificare. |
| --- | --- |

2.

Învățarea în rândul adulților, oferită într-o diversitate de medii, implicând părți interesate multiple (inclusiv sectoarele public și privat, instituțiile de învățământ superior, comunitățile locale și ONG-urile) și acoperind învățarea în scop personal, civic, social și legat de ocuparea unui loc de muncă, este esențială pentru a ajunge la grupurile defavorizate și expuse riscurilor. În special în ceea ce privește învățarea în scop profesional, mediul de afaceri poate da dovadă de responsabilitate socială corporativă printr-o mai bună anticipare a schimbărilor structurale și prin oferirea de oportunități de recalificare.

| 3. | Potențialul de învățare intergenerații poate fi explorat ca mijloc de schimb de cunoștințe și de experiențe și de încurajare a comunicării și solidarității între generațiile mai tinere și cele mai în vârstă, reducând decalajul digital în creștere și izolarea socială. |
| --- | --- |

3.

Potențialul de învățare intergenerații poate fi explorat ca mijloc de schimb de cunoștințe și de experiențe și de încurajare a comunicării și solidarității între generațiile mai tinere și cele mai în vârstă, reducând decalajul digital în creștere și izolarea socială.

În cadrul unei perspective de învățare pe tot parcursul vieții:

| — | Sistemele de educație și formare profesională cu parcursuri flexibile, care mențin posibilități deschise cât mai mult timp posibil și care evită blocajele, contribuie la depășirea dezavantajelor. De asemenea, acestea contribuie la evitarea marginalizării socioeconomice sau culturale și a baterii pasului pe loc din cauza așteptărilor scăzute. Furnizarea unor orientări pe tot parcursul vieții și validarea competențelor dobândite, inclusiv recunoașterea studiilor și a experienței anterioare, diversificarea modelelor de admitere pentru toate nivelurile de educație și formare profesională, inclusiv învățământul superior și învățarea în rândul adulților, precum și acordarea unei atenții sporite calității și atractivității mediilor de învățare pot facilita tranzițiile pentru cursanți. Sunt necesare modalități inovatoare de furnizare a orientărilor și colaborarea cu alte servicii sociale și cu societatea civilă pentru a ajunge la grupurile defavorizate din afara sistemelor de educație și formare profesională. |
| --- | --- |

—

Sistemele de educație și formare profesională cu parcursuri flexibile, care mențin posibilități deschise cât mai mult timp posibil și care evită blocajele, contribuie la depășirea dezavantajelor. De asemenea, acestea contribuie la evitarea marginalizării socioeconomice sau culturale și a baterii pasului pe loc din cauza așteptărilor scăzute. Furnizarea unor orientări pe tot parcursul vieții și validarea competențelor dobândite, inclusiv recunoașterea studiilor și a experienței anterioare, diversificarea modelelor de admitere pentru toate nivelurile de educație și formare profesională, inclusiv învățământul superior și învățarea în rândul adulților, precum și acordarea unei atenții sporite calității și atractivității mediilor de învățare pot facilita tranzițiile pentru cursanți. Sunt necesare modalități inovatoare de furnizare a orientărilor și colaborarea cu alte servicii sociale și cu societatea civilă pentru a ajunge la grupurile defavorizate din afara sistemelor de educație și formare profesională.

PRIN URMARE, INVITĂ STATELE MEMBRE:

În privința educației timpurii și școlare:

| 1. | Să asigure un acces extins la educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate pentru a da un start bun tuturor copiilor – în special celor proveniți din medii defavorizate sau cu cerințe educaționale speciale –, precum și pentru a spori motivația învățării. |
| --- | --- |

1.

Să asigure un acces extins la educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate pentru a da un start bun tuturor copiilor – în special celor proveniți din medii defavorizate sau cu cerințe educaționale speciale –, precum și pentru a spori motivația învățării.

| 2. | Să îmbunătățească calitatea ofertei în unitățile de învățământ și să reducă diferențele dintre acestea și în interiorul acestora, în vederea contracarării unei posibile marginalizări socioeconomice sau culturale. |
| --- | --- |

2.

Să îmbunătățească calitatea ofertei în unitățile de învățământ și să reducă diferențele dintre acestea și în interiorul acestora, în vederea contracarării unei posibile marginalizări socioeconomice sau culturale.

| 3. | Să se concentreze pe dobândirea competențelor de bază esențiale, în special alfabetizarea, aritmetica elementară și – îndeosebi în cazul elevilor proveniți din familii de migranți – competențe lingvistice. |
| --- | --- |

3.

Să se concentreze pe dobândirea competențelor de bază esențiale, în special alfabetizarea, aritmetica elementară și – îndeosebi în cazul elevilor proveniți din familii de migranți – competențe lingvistice.

| 4. | Să încurajeze activitățile în rețea între școli, pentru a împărtăși experiența și exemplele de bune practici. |
| --- | --- |

4.

Să încurajeze activitățile în rețea între școli, pentru a împărtăși experiența și exemplele de bune practici.

| 5. | Să intensifice eforturile de prevenire a abandonului școlar timpuriu, pe baza dezvoltării unor sisteme de alertă timpurie care să identifice elevii expuși riscului; să încurajeze strategii de incluziune la nivelul unităților de învățământ, axate pe calitate și susținute de o conducere și o formare a cadrelor didactice adecvate în cadrul unei perspective de învățare continuă. |
| --- | --- |

5.

Să intensifice eforturile de prevenire a abandonului școlar timpuriu, pe baza dezvoltării unor sisteme de alertă timpurie care să identifice elevii expuși riscului; să încurajeze strategii de incluziune la nivelul unităților de învățământ, axate pe calitate și susținute de o conducere și o formare a cadrelor didactice adecvate în cadrul unei perspective de învățare continuă.

| 6. | Să elaboreze abordări mai personalizate și răspunsuri sistemice pentru sprijinirea tuturor elevilor, precum și pentru a oferi ajutor suplimentar elevilor proveniți din medii defavorizate și celor cu cerințe speciale. |
| --- | --- |

6.

Să elaboreze abordări mai personalizate și răspunsuri sistemice pentru sprijinirea tuturor elevilor, precum și pentru a oferi ajutor suplimentar elevilor proveniți din medii defavorizate și celor cu cerințe speciale.

| 7. | Să sporească pertinența educației școlare în vederea creșterii aspirațiilor elevilor și a stimulării nu doar a aptitudinii de învățare, ci și a motivației de învățare. |
| --- | --- |

7.

Să sporească pertinența educației școlare în vederea creșterii aspirațiilor elevilor și a stimulării nu doar a aptitudinii de învățare, ci și a motivației de învățare.

| 8. | Să sporească atractivitatea predării ca profesie, să ofere formare profesională corespunzătoare la locul de muncă și să asigure o conducere fermă a unităților de învățământ. |
| --- | --- |

8.

Să sporească atractivitatea predării ca profesie, să ofere formare profesională corespunzătoare la locul de muncă și să asigure o conducere fermă a unităților de învățământ.

| 9. | Să consolideze răspunderea unităților de învățământ față de societate în general, să consolideze parteneriatele dintre unitățile de învățământ și părinți, mediul de afaceri și comunitățile locale, precum și să integreze în continuare activități formale și non-formale. |
| --- | --- |

9.

Să consolideze răspunderea unităților de învățământ față de societate în general, să consolideze parteneriatele dintre unitățile de învățământ și părinți, mediul de afaceri și comunitățile locale, precum și să integreze în continuare activități formale și non-formale.

| 10. | Să promoveze abordări educaționale favorabile incluziunii pentru toți elevii, inclusiv pentru cei cu cerințe speciale, prin transformarea instituțiilor de învățământ în comunități educaționale în care se promovează un simț al incluziunii și al sprijinului reciproc și în care sunt recunoscute talentele tuturor elevilor. Să monitorizeze impactul unor astfel de abordări, în special din perspectiva creșterii procentelor de acces și absolvire ale cursanților cu cerințe speciale la toate nivelurile sistemului educațional. |
| --- | --- |

10.

Să promoveze abordări educaționale favorabile incluziunii pentru toți elevii, inclusiv pentru cei cu cerințe speciale, prin transformarea instituțiilor de învățământ în comunități educaționale în care se promovează un simț al incluziunii și al sprijinului reciproc și în care sunt recunoscute talentele tuturor elevilor. Să monitorizeze impactul unor astfel de abordări, în special din perspectiva creșterii procentelor de acces și absolvire ale cursanților cu cerințe speciale la toate nivelurile sistemului educațional.

În privința educației și formării profesionale:

| 1. | Să consolideze dobândirea de competențe-cheie prin parcursuri și programe profesionale și să abordeze mai eficient cerințele cursanților dezavantajați. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze dobândirea de competențe-cheie prin parcursuri și programe profesionale și să abordeze mai eficient cerințele cursanților dezavantajați.

| 2. | Să dezvolte mai mult oferta VET care să le permită cursanților să își construiască propriile parcursuri individualizate. |
| --- | --- |

2.

Să dezvolte mai mult oferta VET care să le permită cursanților să își construiască propriile parcursuri individualizate.

| 3. | Să depună eforturi pentru a asigura integrarea corespunzătoare a sistemelor VET în sistemele generale de educație și formare profesională, inclusiv parcursuri flexibile care să permită cursanților să treacă dintr-un sector în altul și către un loc de muncă. |
| --- | --- |

3.

Să depună eforturi pentru a asigura integrarea corespunzătoare a sistemelor VET în sistemele generale de educație și formare profesională, inclusiv parcursuri flexibile care să permită cursanților să treacă dintr-un sector în altul și către un loc de muncă.

| 4. | Să consolideze activitățile de orientare și de consiliere și formarea profesională relevantă a cadrelor didactice pentru a sprijini alegerile de carieră ale studenților/elevilor și tranzițiile în cadrul sistemului de învățământ și de la sistemul de învățământ către locul de muncă. Acest aspect are o importanță deosebită din perspectiva integrării cu succes pe piața muncii și a includerii elevilor/studenților cu cerințe speciale. |
| --- | --- |

4.

Să consolideze activitățile de orientare și de consiliere și formarea profesională relevantă a cadrelor didactice pentru a sprijini alegerile de carieră ale studenților/elevilor și tranzițiile în cadrul sistemului de învățământ și de la sistemul de învățământ către locul de muncă. Acest aspect are o importanță deosebită din perspectiva integrării cu succes pe piața muncii și a includerii elevilor/studenților cu cerințe speciale.

În privința învățământului superior:

| 1. | Să promoveze accesul extins, de exemplu prin consolidarea schemelor de sprijin financiar pentru studenți și prin parcursuri de învățare flexibile și diversificate. |
| --- | --- |

1.

Să promoveze accesul extins, de exemplu prin consolidarea schemelor de sprijin financiar pentru studenți și prin parcursuri de învățare flexibile și diversificate.

| 2. | Să dezvolte politici vizând creșterea ratelor de absolvire a învățământului superior, inclusiv prin consolidarea sprijinului individualizat, a orientării și a mentoratului pentru studenți. |
| --- | --- |

2.

Să dezvolte politici vizând creșterea ratelor de absolvire a învățământului superior, inclusiv prin consolidarea sprijinului individualizat, a orientării și a mentoratului pentru studenți.

| 3. | Să continue eliminarea obstacolelor din calea mobilității de învățare, extinderea oportunităților pentru aceasta, precum și îmbunătățirea calității acesteia, inclusiv prin furnizarea de stimulente adecvate pentru mobilitatea elevilor/studenților provenind din medii defavorizate. |
| --- | --- |

3.

Să continue eliminarea obstacolelor din calea mobilității de învățare, extinderea oportunităților pentru aceasta, precum și îmbunătățirea calității acesteia, inclusiv prin furnizarea de stimulente adecvate pentru mobilitatea elevilor/studenților provenind din medii defavorizate.

| 4. | Să promoveze programe specifice pentru elevii adulți și pentru noi categorii de cursanți. |
| --- | --- |

4.

Să promoveze programe specifice pentru elevii adulți și pentru noi categorii de cursanți.

În privința educației adulților:

| 1. | Să consolideze politicile pentru a permite persoanelor slab calificate, șomerilor adulți și, după caz, cetățenilor proveniți din familii de migranți să obțină o calificare sau să își îmbunătățească competențele („cu un nivel mai sus”), precum și să extindă oferta unei a doua șanse la educație pentru tinerii adulți. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze politicile pentru a permite persoanelor slab calificate, șomerilor adulți și, după caz, cetățenilor proveniți din familii de migranți să obțină o calificare sau să își îmbunătățească competențele („cu un nivel mai sus”), precum și să extindă oferta unei a doua șanse la educație pentru tinerii adulți.

| 2. | Să promoveze măsuri care să asigure că toți au acces la aptitudinile de bază și competențele-cheie necesare pentru a trăi și a învăța în societatea bazată pe cunoaștere, în special alfabetizarea și competențele TIC. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze măsuri care să asigure că toți au acces la aptitudinile de bază și competențele-cheie necesare pentru a trăi și a învăța în societatea bazată pe cunoaștere, în special alfabetizarea și competențele TIC.

Și, în general, să consolideze dimensiunea socială a sistemelor de educație și formare profesională prin:

| 1. | Sporirea flexibilității și permeabilității parcursurilor educaționale și înlăturarea obstacolelor din calea participării și a mobilității în cadrul sistemelor de educație și formare profesională, precum și între acestea. |
| --- | --- |

1.

Sporirea flexibilității și permeabilității parcursurilor educaționale și înlăturarea obstacolelor din calea participării și a mobilității în cadrul sistemelor de educație și formare profesională, precum și între acestea.

| 2. | Dezvoltarea unor legături mai strânse între domeniul educației și domeniul muncii și societate în general, în vederea consolidării capacității de inserție profesională și a cetățeniei active. |
| --- | --- |

2.

Dezvoltarea unor legături mai strânse între domeniul educației și domeniul muncii și societate în general, în vederea consolidării capacității de inserție profesională și a cetățeniei active.

| 3. | Instituirea unor sisteme pentru validarea și recunoașterea studiilor anterioare, inclusiv învățarea informală și non-formală, și sporirea utilizării orientării pe tot parcursul vieții în rândul cursanților dezavantajați și slab calificați. |
| --- | --- |

3.

Instituirea unor sisteme pentru validarea și recunoașterea studiilor anterioare, inclusiv învățarea informală și non-formală, și sporirea utilizării orientării pe tot parcursul vieții în rândul cursanților dezavantajați și slab calificați.

| 4. | Evaluarea impactului și a eficienței măsurilor de sprijin financiar care vizează persoanele defavorizate, precum și a efectelor concepției sistemelor și structurilor educaționale asupra persoanelor defavorizate. |
| --- | --- |

4.

Evaluarea impactului și a eficienței măsurilor de sprijin financiar care vizează persoanele defavorizate, precum și a efectelor concepției sistemelor și structurilor educaționale asupra persoanelor defavorizate.

| 5. | Luarea în considerare a colectării de date privind rezultatele, ratele de abandon și mediile socioeconomice ale cursanților, în special în educația și formarea profesională, învățământul superior și educația adulților. |
| --- | --- |

5.

Luarea în considerare a colectării de date privind rezultatele, ratele de abandon și mediile socioeconomice ale cursanților, în special în educația și formarea profesională, învățământul superior și educația adulților.

| 6. | Luarea în considerare a stabilirii unor obiective cuantificate în domeniul incluziunii sociale prin educație, corespunzătoare situației din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

6.

Luarea în considerare a stabilirii unor obiective cuantificate în domeniul incluziunii sociale prin educație, corespunzătoare situației din fiecare stat membru.

| 7. | Luarea în considerare a dezvoltării unei abordări integrate a acestor obiective, în coordonare cu alte politici. |
| --- | --- |

7.

Luarea în considerare a dezvoltării unei abordări integrate a acestor obiective, în coordonare cu alte politici.

| 8. | Alocarea unor resurse adecvate pentru elevii și școlile defavorizate și, dacă este cazul, extinderea utilizării Fondului social european și a Fondului european de dezvoltare regională pentru a reduce excluziunea socială prin educație. |
| --- | --- |

8.

Alocarea unor resurse adecvate pentru elevii și școlile defavorizate și, dacă este cazul, extinderea utilizării Fondului social european și a Fondului european de dezvoltare regională pentru a reduce excluziunea socială prin educație.

PRIN URMARE, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 1. | Să continue cooperarea privind prioritatea strategică a promovării echității, coeziunii sociale și cetățeniei active, prin utilizarea activă a metodei deschise de coordonare în contextul cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) și prin punerea în aplicare a dimensiunii sociale a proceselor de la Bologna și de la Copenhaga și prin adoptarea de măsuri în acord cu concluziile din 2008 ale Consiliului privind învățarea în rândul adulților. |
| --- | --- |

1.

Să continue cooperarea privind prioritatea strategică a promovării echității, coeziunii sociale și cetățeniei active, prin utilizarea activă a metodei deschise de coordonare în contextul cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) și prin punerea în aplicare a dimensiunii sociale a proceselor de la Bologna și de la Copenhaga și prin adoptarea de măsuri în acord cu concluziile din 2008 ale Consiliului privind învățarea în rândul adulților.

| 2. | Să facă eforturi pentru a valorifica activ fiecare linie de acțiune din Programul de învățare de-a lungul vieții și, dacă este cazul, Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și programul Progress, în vederea consolidării incluziunii sociale prin educație și formare profesională, precum și să pună în continuare un accent puternic pe această dimensiune în propunerile pentru următoarea generație de programe. |
| --- | --- |

2.

Să facă eforturi pentru a valorifica activ fiecare linie de acțiune din Programul de învățare de-a lungul vieții și, dacă este cazul, Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și programul Progress, în vederea consolidării incluziunii sociale prin educație și formare profesională, precum și să pună în continuare un accent puternic pe această dimensiune în propunerile pentru următoarea generație de programe.

| 3. | Să promoveze și să susțină participarea mai largă a cursanților proveniți din medii defavorizate sau a celor cu cerințe speciale la schemele, parteneriatele și proiectele de mobilitate transnațională, în special cele stabilite în cadrul Programului de învățare de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

3.

Să promoveze și să susțină participarea mai largă a cursanților proveniți din medii defavorizate sau a celor cu cerințe speciale la schemele, parteneriatele și proiectele de mobilitate transnațională, în special cele stabilite în cadrul Programului de învățare de-a lungul vieții.

| 4. | Să sprijine cercetarea comparativă privind eficiența politicilor pentru sporirea echității în educație și formarea profesională, să extindă baza de cunoaștere în cooperare cu alte organizații internaționale și să asigure o diseminare largă a rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

4.

Să sprijine cercetarea comparativă privind eficiența politicilor pentru sporirea echității în educație și formarea profesională, să extindă baza de cunoaștere în cooperare cu alte organizații internaționale și să asigure o diseminare largă a rezultatelor cercetării.

| 5. | Să promoveze rolul educației și formării profesionale ca instrumente-cheie pentru îndeplinirea obiectivelor incluziunii sociale și ale procesului de protecție socială. |
| --- | --- |

5.

Să promoveze rolul educației și formării profesionale ca instrumente-cheie pentru îndeplinirea obiectivelor incluziunii sociale și ale procesului de protecție socială.

---

(1)  JO C 298, 8.12.2006, p. 3.

(2)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(3)  JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(4)  Documentul 16096/1/07 REV 1.

(5)  JO C 140, 6.6.2008, p. 10.

(6)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(7)  JO C 18, 24.1.2009, p. 6.

(8)  JO C 319, 13.12.2008, p. 20.

(9)  JO C 301, 11.12.2009, p. 5.

(10)  JO C 311, 19.12.2009, p. 1.

(11)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(12)  A se vedea nota de subsol nr. 6.

(13)  În sensul prezentului text, sintagma „medii defavorizate” desemnează de asemenea, după caz, cursanții cu cerințe speciale de învățare.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/8

---

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”

2010/C 135/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND:

| 1. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), care vizează să garanteze faptul că educația și formarea profesională inițiale le oferă tuturor tinerilor mijloace de a-și dezvolta competențele-cheie la un nivel care să îi pregătească pentru continuarea studiilor și pentru activitatea profesională și care să le permită adulților să își dezvolte și să își actualizeze competențele-cheie pe parcursul vieții. |
| --- | --- |

1.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), care vizează să garanteze faptul că educația și formarea profesională inițiale le oferă tuturor tinerilor mijloace de a-și dezvolta competențele-cheie la un nivel care să îi pregătească pentru continuarea studiilor și pentru activitatea profesională și care să le permită adulților să își dezvolte și să își actualizeze competențele-cheie pe parcursul vieții.

| 2. | Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (2) și Concluziile Consiliului din 9 martie 2009 privind noi competențe pentru noi locuri de muncă – anticiparea și coordonarea necesităților de pe piața forței de muncă în raport cu necesitățile în materie de competențe (3), care se axează pe pregătirea persoanelor pentru noile locuri de muncă din cadrul societății cunoașterii și care au recunoscut faptul că cerințele în materie de competențe, aptitudini și calificări vor crește în mod semnificativ în cadrul tuturor tipurilor și la toate nivelurile de funcții, precum și faptul că există o cerere tot mai mare de competențe-cheie transversale din partea angajatorilor. |
| --- | --- |

2.

Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (2) și Concluziile Consiliului din 9 martie 2009 privind noi competențe pentru noi locuri de muncă – anticiparea și coordonarea necesităților de pe piața forței de muncă în raport cu necesitățile în materie de competențe (3), care se axează pe pregătirea persoanelor pentru noile locuri de muncă din cadrul societății cunoașterii și care au recunoscut faptul că cerințele în materie de competențe, aptitudini și calificări vor crește în mod semnificativ în cadrul tuturor tipurilor și la toate nivelurile de funcții, precum și faptul că există o cerere tot mai mare de competențe-cheie transversale din partea angajatorilor.

| 3. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (4), care încurajează trecerea de la accentul tradițional pe „inputul învățării” – de exemplu durata unei experiențe de învățare sau tipul de instituție – către o abordare bazată pe „rezultatele învățării” – și anume ceea ce persoana care studiază știe, înțelege și poate să facă. |
| --- | --- |

3.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (4), care încurajează trecerea de la accentul tradițional pe „inputul învățării” – de exemplu durata unei experiențe de învățare sau tipul de instituție – către o abordare bazată pe „rezultatele învățării” – și anume ceea ce persoana care studiază știe, înțelege și poate să facă.

| 4. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 22 mai 2008, privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare (5), în care s-a subliniat importanța cadrului de competențe-cheie pentru favorizarea creativității și a inovării și care au dus la Manifestul pentru creativitate și inovare în Europa, prezentat de ambasadorii Anului European al Creativității și Inovării 2009. |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 22 mai 2008, privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare (5), în care s-a subliniat importanța cadrului de competențe-cheie pentru favorizarea creativității și a inovării și care au dus la Manifestul pentru creativitate și inovare în Europa, prezentat de ambasadorii Anului European al Creativității și Inovării 2009.

| 5. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (6), în care s-a evidențiat importanța învățării în rândul adulților drept componentă-cheie a învățării pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților (6), în care s-a evidențiat importanța învățării în rândul adulților drept componentă-cheie a învățării pe tot parcursul vieții.

| 6. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI (7), în care s-a subliniat faptul că o abordare coerentă a chestiunii dezvoltării competențelor, bazată pe cadrul european de referință al competențelor-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, presupune necesitatea unor eforturi mai susținute în vederea îmbunătățirii competențelor de citire și a altor competențe de bază. |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI (7), în care s-a subliniat faptul că o abordare coerentă a chestiunii dezvoltării competențelor, bazată pe cadrul european de referință al competențelor-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, presupune necesitatea unor eforturi mai susținute în vederea îmbunătățirii competențelor de citire și a altor competențe de bază.

| 7. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (VET) (8), în care s-a subliniat faptul că îmbunătățirea creativității și a inovării prezintă o deosebită importanță pentru VET și că, pentru a realiza această îmbunătățire, dobândirea de competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui promovată în mod activ. Concluziile au vizat, de asemenea, îmbunătățirea legăturilor dintre VET și piața muncii prin axarea pe locurile de muncă și pe competențe. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (VET) (8), în care s-a subliniat faptul că îmbunătățirea creativității și a inovării prezintă o deosebită importanță pentru VET și că, pentru a realiza această îmbunătățire, dobândirea de competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui promovată în mod activ. Concluziile au vizat, de asemenea, îmbunătățirea legăturilor dintre VET și piața muncii prin axarea pe locurile de muncă și pe competențe.

| 8. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 12 mai 2009 privind consolidarea parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și formare profesională și partenerii sociali, în special angajatorii, în contextul învățării de-a lungul vieții (9), în care se recomandă acordarea unei atenții suficiente dobândirii de competențe-cheie transversale utile în viața profesională, în cadrul instituțiilor de învățământ și formare profesională, la toate nivelurile. |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 12 mai 2009 privind consolidarea parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și formare profesională și partenerii sociali, în special angajatorii, în contextul învățării de-a lungul vieții (9), în care se recomandă acordarea unei atenții suficiente dobândirii de competențe-cheie transversale utile în viața profesională, în cadrul instituțiilor de învățământ și formare profesională, la toate nivelurile.

| 9. | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ (10), în care a fost recunoscut faptul că exigențele la care este supusă profesia de cadru didactic impun necesitatea unor noi abordări și asumarea de către profesori a unor responsabilități mai mari în ceea ce privește actualizarea și dezvoltarea propriilor cunoștințe și aptitudini. |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ (10), în care a fost recunoscut faptul că exigențele la care este supusă profesia de cadru didactic impun necesitatea unor noi abordări și asumarea de către profesori a unor responsabilități mai mari în ceea ce privește actualizarea și dezvoltarea propriilor cunoștințe și aptitudini.

| 10. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional (11), în care instituțiile de învățământ și formare profesională sunt încurajate să se asigure că programa școlară, precum și metodele de predare și de examinare de la toate nivelurile de învățământ, încorporează și încurajează creativitatea, inovarea și spiritul antreprenorial. |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional (11), în care instituțiile de învățământ și formare profesională sunt încurajate să se asigure că programa școlară, precum și metodele de predare și de examinare de la toate nivelurile de învățământ, încorporează și încurajează creativitatea, inovarea și spiritul antreprenorial.

ȘI REAMINTIND ÎN SPECIAL:

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (12), care prevăd mijloacele de abordare a provocărilor pe care le presupune aplicarea deplină a competențelor-cheie și de îmbunătățire a deschiderii și a relevanței educației și formării, inclusiv prin definirea domeniilor de activitate prioritare în cadrul ciclului de activitate 2009-2011, posibila elaborare a unui criteriu de referință privind capacitatea de integrare și adaptarea cadrului coerent de indicatori, acordând o atenție specială domeniilor creativității, inovării și spiritului antreprenorial.

CONȘTIENT DE URMĂTOARELE PROVOCĂRI:

| 1. | Criza economică actuală, alături de ritmul rapid de schimbări sociale, tehnologice și demografice, subliniază importanța crucială a asigurării că – printr-o educație și formare profesională pe tot parcursul vieții de cea mai bună calitate, precum și printr-o mobilitate sporită – toate persoanele, și în special tinerii, dobândesc un set solid de competențe. |
| --- | --- |

1.

Criza economică actuală, alături de ritmul rapid de schimbări sociale, tehnologice și demografice, subliniază importanța crucială a asigurării că – printr-o educație și formare profesională pe tot parcursul vieții de cea mai bună calitate, precum și printr-o mobilitate sporită – toate persoanele, și în special tinerii, dobândesc un set solid de competențe.

| 2. | Dobândirea și dezvoltarea ulterioară a competențelor sunt cruciale pentru îmbunătățirea perspectivelor de angajare și contribuie la împlinirea personală, incluziunea socială și cetățenia activă, deoarece constituie dovezi ale capacității persoanelor de a acționa în mod organizat la nivel individual, în contexte complexe, schimbătoare și imprevizibile. Astfel cum se menționează în Recomandarea privind competențele-cheie, o persoană competentă este capabilă să combine cunoștințele, aptitudinile și atitudinile și să aplice și să utilizeze cele învățate anterior (indiferent de faptul că acestea au fost dobândite într-un mod formal, non-formal sau informal) în situații noi. |
| --- | --- |

2.

Dobândirea și dezvoltarea ulterioară a competențelor sunt cruciale pentru îmbunătățirea perspectivelor de angajare și contribuie la împlinirea personală, incluziunea socială și cetățenia activă, deoarece constituie dovezi ale capacității persoanelor de a acționa în mod organizat la nivel individual, în contexte complexe, schimbătoare și imprevizibile. Astfel cum se menționează în Recomandarea privind competențele-cheie, o persoană competentă este capabilă să combine cunoștințele, aptitudinile și atitudinile și să aplice și să utilizeze cele învățate anterior (indiferent de faptul că acestea au fost dobândite într-un mod formal, non-formal sau informal) în situații noi.

| 3. | Raportul comun al Consiliului și al Comisiei din 2010 privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” recunoaște că:






  — | multe țări realizează reforme ale programei școlare bazate în mod explicit pe cadrul competențelor-cheie, în special în domeniul școlar, însă este necesar să se elaboreze și să se pună în aplicare la o scară mai largă abordări inovatoare privind predarea și învățarea, pentru a se asigura accesul fiecărui cetățean la oportunități de înaltă calitate pentru învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- | --- |

3.

Raportul comun al Consiliului și al Comisiei din 2010 privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” recunoaște că:

—

multe țări realizează reforme ale programei școlare bazate în mod explicit pe cadrul competențelor-cheie, în special în domeniul școlar, însă este necesar să se elaboreze și să se pună în aplicare la o scară mai largă abordări inovatoare privind predarea și învățarea, pentru a se asigura accesul fiecărui cetățean la oportunități de înaltă calitate pentru învățarea pe tot parcursul vieții;

| — | trebuie să se dezvolte, în special, competențele necesare în vederea continuării studiilor și inserției pe piața muncii, care sunt, adesea, corelate. Aceasta presupune dezvoltarea suplimentară a abordării bazate pe competențe-cheie dincolo de sectorul școlar, în învățământul pentru adulți și în educația și formarea profesională (VET) corelată cu procesul de la Copenhaga, precum și asigurarea unor rezultate ale învățământului superior care să fie mai relevante pentru cerințele pieței muncii. Aceasta presupune, de asemenea, elaborarea unor modalități de evaluare și de înregistrare a competențelor-cheie transversale – care se definesc drept incluzând „a învăța să înveți”, competențele sociale și civice, spiritul de inițiativă, spiritul antreprenorial și conștiința și expresia culturală (13) – care sunt relevante pentru accesul la piața forței de muncă și la continuarea învățării; |
| --- | --- |

—

trebuie să se dezvolte, în special, competențele necesare în vederea continuării studiilor și inserției pe piața muncii, care sunt, adesea, corelate. Aceasta presupune dezvoltarea suplimentară a abordării bazate pe competențe-cheie dincolo de sectorul școlar, în învățământul pentru adulți și în educația și formarea profesională (VET) corelată cu procesul de la Copenhaga, precum și asigurarea unor rezultate ale învățământului superior care să fie mai relevante pentru cerințele pieței muncii. Aceasta presupune, de asemenea, elaborarea unor modalități de evaluare și de înregistrare a competențelor-cheie transversale – care se definesc drept incluzând „a învăța să înveți”, competențele sociale și civice, spiritul de inițiativă, spiritul antreprenorial și conștiința și expresia culturală (13) – care sunt relevante pentru accesul la piața forței de muncă și la continuarea învățării;

| — | trebuie elaborat un „limbaj comun” care să creeze legătura între domeniul educației/formării profesionale și cel al muncii pentru a facilita înțelegerea de către cetățeni și angajatori a modului în care competențele și rezultatele învățării sunt relevante pentru sarcini și profesii. Aceasta ar facilita și mai mult mobilitatea profesională și geografică a cetățenilor; |
| --- | --- |

—

trebuie elaborat un „limbaj comun” care să creeze legătura între domeniul educației/formării profesionale și cel al muncii pentru a facilita înțelegerea de către cetățeni și angajatori a modului în care competențele și rezultatele învățării sunt relevante pentru sarcini și profesii. Aceasta ar facilita și mai mult mobilitatea profesională și geografică a cetățenilor;

| — | pentru a îmbunătăți competențele cetățenilor și, astfel, pentru a-i pregăti mai bine pentru viitor, sistemele de educație și formare profesională trebuie să se deschidă și mai mult și să devină mai relevante pentru lumea exterioară. |
| --- | --- |

—

pentru a îmbunătăți competențele cetățenilor și, astfel, pentru a-i pregăti mai bine pentru viitor, sistemele de educație și formare profesională trebuie să se deschidă și mai mult și să devină mai relevante pentru lumea exterioară.

SUBLINIIND FAPTUL CĂ:

| — | Provocările menționate anterior solicită luarea unor măsuri atât la nivel european, cât și la nivel național, făcând parte din domeniile de activitate prioritare planificate în mod specific în primul ciclu de activitate 2009-2011 al ET 2020. Abordarea bazată pe competențe-cheie trebuie pusă pe deplin în aplicare în sectorul școlar, în special pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie și de rezultate de calitate în domeniul învățării de către persoanele care se confruntă cu riscul unor rezultate nesatisfăcătoare la învățătură și al excluderii sociale. Metodele de predare și de evaluare trebuie să evolueze, iar dezvoltarea profesională inițială și cea continuă a tuturor cadrelor didactice, a formatorilor și a directorilor de unități de învățământ trebuie sprijinite, în conformitate cu abordarea bazată pe competențe. |
| --- | --- |

—

Provocările menționate anterior solicită luarea unor măsuri atât la nivel european, cât și la nivel național, făcând parte din domeniile de activitate prioritare planificate în mod specific în primul ciclu de activitate 2009-2011 al ET 2020. Abordarea bazată pe competențe-cheie trebuie pusă pe deplin în aplicare în sectorul școlar, în special pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie și de rezultate de calitate în domeniul învățării de către persoanele care se confruntă cu riscul unor rezultate nesatisfăcătoare la învățătură și al excluderii sociale. Metodele de predare și de evaluare trebuie să evolueze, iar dezvoltarea profesională inițială și cea continuă a tuturor cadrelor didactice, a formatorilor și a directorilor de unități de învățământ trebuie sprijinite, în conformitate cu abordarea bazată pe competențe.

| — | Cu toate acestea, în prezent este necesar, de asemenea, să se clarifice și să se ia în considerare dezvoltarea legăturii dintre diversele inițiative europene existente care vizează consolidarea competențelor cetățenilor și punerea unui mai mare accent pe rezultatele procesului de învățare, precum și asigurarea unei abordări consecvente în acest domeniu. Aceasta ar trebui să se bazeze pe progresele realizate în punerea în aplicare atât a Recomandării privind competențele-cheie, cât și a Cadrului european al calificărilor (CEC) și ar trebui să le coreleze pe acestea cu dobândirea de competențe și cu rezultatele învățării în toate mediile relevante și la toate nivelurile. Ar trebui să vizeze în continuare îmbunătățirea și consolidarea sistematică a dobândirii de competențe în cadrul educației și formării, precum și la locul de muncă. |
| --- | --- |

—

Cu toate acestea, în prezent este necesar, de asemenea, să se clarifice și să se ia în considerare dezvoltarea legăturii dintre diversele inițiative europene existente care vizează consolidarea competențelor cetățenilor și punerea unui mai mare accent pe rezultatele procesului de învățare, precum și asigurarea unei abordări consecvente în acest domeniu. Aceasta ar trebui să se bazeze pe progresele realizate în punerea în aplicare atât a Recomandării privind competențele-cheie, cât și a Cadrului european al calificărilor (CEC) și ar trebui să le coreleze pe acestea cu dobândirea de competențe și cu rezultatele învățării în toate mediile relevante și la toate nivelurile. Ar trebui să vizeze în continuare îmbunătățirea și consolidarea sistematică a dobândirii de competențe în cadrul educației și formării, precum și la locul de muncă.

PRIN URMARE, SUBLINIAZĂ IMPORTANȚA ACȚIONĂRII ÎN URMĂTOARELE DOMENII:

| — | Sunt necesare eforturi pentru a arăta în ce mod competențele-cheie sunt relevante la toate nivelurile educației și formării și în toate etapele și situațiile vieții. Pe lângă sprijinirea aplicării competențelor-cheie în domeniile identificate în recomandarea din 2006, ar trebui să se acorde, de asemenea, atenție utilizării optime a recomandării în vederea sprijinirii învățării pe tot parcursul vieții după încheierea ciclului obligatoriu de învățământ. |
| --- | --- |

—

Sunt necesare eforturi pentru a arăta în ce mod competențele-cheie sunt relevante la toate nivelurile educației și formării și în toate etapele și situațiile vieții. Pe lângă sprijinirea aplicării competențelor-cheie în domeniile identificate în recomandarea din 2006, ar trebui să se acorde, de asemenea, atenție utilizării optime a recomandării în vederea sprijinirii învățării pe tot parcursul vieții după încheierea ciclului obligatoriu de învățământ.

| — | Ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru sprijinirea dobândirii, actualizării și dezvoltării ulterioare a întregii game de competențe-cheie în domeniile educației și formării profesionale, precum și al învățământului pentru adulți. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru sprijinirea dobândirii, actualizării și dezvoltării ulterioare a întregii game de competențe-cheie în domeniile educației și formării profesionale, precum și al învățământului pentru adulți.

| — | Pentru a înzestra studenții cu competențele necesare pe piața muncii, precum și pentru continuarea învățării și pentru activitățile de cercetare, ar trebui să se acorde prioritate actualizării, dobândirii și continuării dezvoltării competențelor-cheie în învățământul superior. Este important, în special, ca instituțiile de învățământ superior să le ofere studenților posibilitatea de a își dezvolta atât aptitudinea de a comunica în limbi străine, în funcție de caz, cât și un set solid de competențe-cheie transversale, dat fiind că acestea sunt esențiale pentru a dobândi alte aptitudini, pentru a se adapta la medii de muncă diferite și pentru a deveni cetățeni activi. |
| --- | --- |

—

Pentru a înzestra studenții cu competențele necesare pe piața muncii, precum și pentru continuarea învățării și pentru activitățile de cercetare, ar trebui să se acorde prioritate actualizării, dobândirii și continuării dezvoltării competențelor-cheie în învățământul superior. Este important, în special, ca instituțiile de învățământ superior să le ofere studenților posibilitatea de a își dezvolta atât aptitudinea de a comunica în limbi străine, în funcție de caz, cât și un set solid de competențe-cheie transversale, dat fiind că acestea sunt esențiale pentru a dobândi alte aptitudini, pentru a se adapta la medii de muncă diferite și pentru a deveni cetățeni activi.

| — | Elaborarea programelor școlare, predarea, evaluarea și mediile de învățare ar trebui să se bazeze în mod sistematic pe rezultatele învățării, și anume pe cunoștințele, aptitudinile și competențele care trebuie dobândite de cei care învață. Un accent deosebit ar trebui pus pe acele competențe-cheie transversale care necesită metode transdisciplinare și inovatoare. De asemenea, pentru a face trecerea la o abordare bazată pe competențe, ar trebui să se depună eforturi pentru a se asigura de faptul că profesorii, formatorii și directorii de unități de învățământ sunt înzestrați pentru a-și asuma noile roluri implicite ale unei astfel de abordări. Acest proces poate fi sprijinit prin parteneriate consolidate între instituțiile de învățământ și formare profesională și restul lumii, în special piața forței de muncă. |
| --- | --- |

—

Elaborarea programelor școlare, predarea, evaluarea și mediile de învățare ar trebui să se bazeze în mod sistematic pe rezultatele învățării, și anume pe cunoștințele, aptitudinile și competențele care trebuie dobândite de cei care învață. Un accent deosebit ar trebui pus pe acele competențe-cheie transversale care necesită metode transdisciplinare și inovatoare. De asemenea, pentru a face trecerea la o abordare bazată pe competențe, ar trebui să se depună eforturi pentru a se asigura de faptul că profesorii, formatorii și directorii de unități de învățământ sunt înzestrați pentru a-și asuma noile roluri implicite ale unei astfel de abordări. Acest proces poate fi sprijinit prin parteneriate consolidate între instituțiile de învățământ și formare profesională și restul lumii, în special piața forței de muncă.

| — | Ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru a evalua, a înregistra și a demonstra în mod adecvat competențele dezvoltate de cetățeni în mediile de învățare formală, non-formală și informală pe parcursul vieții în scopul angajării și al accesului la continuarea studiilor, precum și al participării active la societate. Modalitățile flexibile de educație și formare profesională pot să îmbunătățească oportunitățile de angajare ale cetățenilor, precum și să faciliteze identificarea competențelor în evoluție ale acestora și a viitoarelor cerințe de învățare. Eficiența instrumentelor de identificare și înregistrare a competențelor ar putea fi sporită dacă toate părțile interesate, atât din domeniul educației și formării profesionale, cât și de pe piața forței de muncă, ar putea adopta o terminologie și o abordare standardizate în ceea ce privește clasificarea. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru a evalua, a înregistra și a demonstra în mod adecvat competențele dezvoltate de cetățeni în mediile de învățare formală, non-formală și informală pe parcursul vieții în scopul angajării și al accesului la continuarea studiilor, precum și al participării active la societate. Modalitățile flexibile de educație și formare profesională pot să îmbunătățească oportunitățile de angajare ale cetățenilor, precum și să faciliteze identificarea competențelor în evoluție ale acestora și a viitoarelor cerințe de învățare. Eficiența instrumentelor de identificare și înregistrare a competențelor ar putea fi sporită dacă toate părțile interesate, atât din domeniul educației și formării profesionale, cât și de pe piața forței de muncă, ar putea adopta o terminologie și o abordare standardizate în ceea ce privește clasificarea.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| — | Să sprijine schimbul de bune practici și inițiative naționale legate de domeniile menționate anterior. În conformitate cu domeniile de activitate planificate pentru primul ciclu de activitate 2009-2011 al ET 2020 și prin utilizarea optimă a expertizei și a sprijinului continuu din partea Cedefop, acest aspect ar trebui să prevadă luarea în considerare în mai mare măsură a competențelor-cheie transversale în cadrul programelor școlare, al evaluării și al calificărilor; promovarea creativității și a inovării prin dezvoltarea unor metode specifice de predare și învățare; și dezvoltarea unor parteneriate între furnizorii de educație și formare profesională, întreprinderi și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Să sprijine schimbul de bune practici și inițiative naționale legate de domeniile menționate anterior. În conformitate cu domeniile de activitate planificate pentru primul ciclu de activitate 2009-2011 al ET 2020 și prin utilizarea optimă a expertizei și a sprijinului continuu din partea Cedefop, acest aspect ar trebui să prevadă luarea în considerare în mai mare măsură a competențelor-cheie transversale în cadrul programelor școlare, al evaluării și al calificărilor; promovarea creativității și a inovării prin dezvoltarea unor metode specifice de predare și învățare; și dezvoltarea unor parteneriate între furnizorii de educație și formare profesională, întreprinderi și societatea civilă.

| — | Să sprijine dezvoltarea profesională inițială și continuă a tuturor cadrelor didactice, a formatorilor și a directorilor de unități de învățământ în educația generală, precum și în educația și formarea profesională, inclusiv în scopul înzestrării acestora în vederea asumării noilor roluri implicite ale unei abordări bazate pe competențe. |
| --- | --- |

—

Să sprijine dezvoltarea profesională inițială și continuă a tuturor cadrelor didactice, a formatorilor și a directorilor de unități de învățământ în educația generală, precum și în educația și formarea profesională, inclusiv în scopul înzestrării acestora în vederea asumării noilor roluri implicite ale unei abordări bazate pe competențe.

| — | Să inițieze lucrări pentru a clarifica modalitățile prin care competențele-cheie pot fi dezvoltate și adaptate în mod continuu pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă persoanele pe parcursul studiilor și al vieții profesionale, prin analizarea și dezvoltarea, inter alia, a evaluării competențelor-cheie la diferitele niveluri ale educației și formării profesionale. În special, ar trebui să se analizeze oportunitatea stabilirii unei legături între nivelurile de referință bazate pe rezultatele învățării, promovate prin punerea în aplicare de către statele membre a CEC și a cadrului de competențe-cheie. |
| --- | --- |

—

Să inițieze lucrări pentru a clarifica modalitățile prin care competențele-cheie pot fi dezvoltate și adaptate în mod continuu pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă persoanele pe parcursul studiilor și al vieții profesionale, prin analizarea și dezvoltarea, inter alia, a evaluării competențelor-cheie la diferitele niveluri ale educației și formării profesionale. În special, ar trebui să se analizeze oportunitatea stabilirii unei legături între nivelurile de referință bazate pe rezultatele învățării, promovate prin punerea în aplicare de către statele membre a CEC și a cadrului de competențe-cheie.

| — | Să lucreze în colaborare cu partenerii sociali, cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă și cu alți factori interesați la elaborarea unui limbaj comun – sau a unei terminologii standardizate – care să cuprindă aptitudinile, competențele și profesiile europene (ESCO). Acest limbaj comun ar trebui să aibă ca obiectiv îmbunătățirea articulării dintre competențele dobândite în procesul de învățare și nevoile de profesii de pe piața forței de muncă și, prin intermediul acesteia, crearea unei legături între piața educației/formării profesionale și cea a forței de muncă. Acesta ar putea atât să sprijine, cât și să se bazeze pe punerea în aplicare a CEC prin facilitarea descrierii, a împărțirii pe categorii și a clasificării activităților de educație și formare profesională, a rezultatelor și experiențelor individuale, precum și a oportunităților de angajare aferente. Obiectivul global ar consta în facilitarea înțelegerii de către cetățeni, de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă, de către consilierii în carieră, cei care oferă orientare, precum și de către angajatori a relevanței rezultatelor învățării pentru sarcini și profesii și în utilizarea limbajului comun pentru ca cerințele în materie de aptitudini să corespundă mai bine pieței muncii. |
| --- | --- |

—

Să lucreze în colaborare cu partenerii sociali, cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă și cu alți factori interesați la elaborarea unui limbaj comun – sau a unei terminologii standardizate – care să cuprindă aptitudinile, competențele și profesiile europene (ESCO). Acest limbaj comun ar trebui să aibă ca obiectiv îmbunătățirea articulării dintre competențele dobândite în procesul de învățare și nevoile de profesii de pe piața forței de muncă și, prin intermediul acesteia, crearea unei legături între piața educației/formării profesionale și cea a forței de muncă. Acesta ar putea atât să sprijine, cât și să se bazeze pe punerea în aplicare a CEC prin facilitarea descrierii, a împărțirii pe categorii și a clasificării activităților de educație și formare profesională, a rezultatelor și experiențelor individuale, precum și a oportunităților de angajare aferente. Obiectivul global ar consta în facilitarea înțelegerii de către cetățeni, de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă, de către consilierii în carieră, cei care oferă orientare, precum și de către angajatori a relevanței rezultatelor învățării pentru sarcini și profesii și în utilizarea limbajului comun pentru ca cerințele în materie de aptitudini să corespundă mai bine pieței muncii.

| — | Să dezvolte în continuare și să promoveze recunoașterea învățării non-formale și informale, în colaborare cu toți factorii relevanți interesați, pentru a permite cetățenilor să se implice mai mult în procesul de învățare și pe piața muncii. |
| --- | --- |

—

Să dezvolte în continuare și să promoveze recunoașterea învățării non-formale și informale, în colaborare cu toți factorii relevanți interesați, pentru a permite cetățenilor să se implice mai mult în procesul de învățare și pe piața muncii.

| — | Să dezvolte cadrul Europass în conformitate cu punerea în aplicare a CEC pentru a înregistra și a sublinia în mod mai eficient cunoștințele, aptitudinile și competențele dobândite de cetățeni pe parcursul vieții în medii de învățare variate, inclusiv prin luarea în considerarea a elaborării unui „pașaport al aptitudinilor personale” pe baza elementelor existente ale Europass. |
| --- | --- |

—

Să dezvolte cadrul Europass în conformitate cu punerea în aplicare a CEC pentru a înregistra și a sublinia în mod mai eficient cunoștințele, aptitudinile și competențele dobândite de cetățeni pe parcursul vieții în medii de învățare variate, inclusiv prin luarea în considerarea a elaborării unui „pașaport al aptitudinilor personale” pe baza elementelor existente ale Europass.

| — | Să continue lucrările în vederea identificării noilor cunoștințe, aptitudini și competențe necesare în scopul activității profesionale și al învățării, luând în considerare în același timp importanța sistemelor de orientare în carieră, pentru a sprijini cetățenii în eforturile lor de a găsi și de a crea locuri de muncă noi și mai bune și pentru a măsura și a analiza potențialele decalaje în materie de competențe. |
| --- | --- |

—

Să continue lucrările în vederea identificării noilor cunoștințe, aptitudini și competențe necesare în scopul activității profesionale și al învățării, luând în considerare în același timp importanța sistemelor de orientare în carieră, pentru a sprijini cetățenii în eforturile lor de a găsi și de a crea locuri de muncă noi și mai bune și pentru a măsura și a analiza potențialele decalaje în materie de competențe.

INVITĂ COMISIA:

Să raporteze Consiliului, până la sfârșitul anului 2011, asupra modului în care ar putea fi continuat programul stabilit în aceste concluzii și să colaboreze cu statele membre și cu factorii interesați în implementarea acestuia, în conformitate cu prioritățile stabilite în Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale, precum și în contextul Strategiei Europa 2020.

---

(1)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(2)  JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(3)  Doc. 6479/09.

(4)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(5)  JO C 141, 7.6.2008, p. 17.

(6)  JO C 140, 6.6.2008, p. 10.

(7)  JO C 319, 13.12.2008, p. 20.

(8)  JO C 18, 24.1.2009, p. 6.

(9)  Doc. 9876/09.

(10)  JO C 302, 12.12.2009, p. 6.

(11)  JO C 302, 12.12.2009, p. 3.

(12)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(13)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10 și JO C 119, 28.5.2009, p. 4.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/12

---

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea (1) învățământului superior

2010/C 135/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎNTRUCÂT:

| 1. | Declarația de la Bologna din 19 iunie 1999 a stabilit un proces interguvernamental care vizează crearea până în 2010 a unui Spațiu european al învățământului superior, proces care este sprijinit în mod activ de Uniunea Europeană, iar miniștrii responsabili cu învățământul superior din cele 46 de țări participante, întruniți la Leuven și Louvain-la-Neuve, la 28 și 29 aprilie 2009, au solicitat instituțiilor de învățământ superior internaționalizarea în continuare a activităților lor. |
| --- | --- |

1.

Declarația de la Bologna din 19 iunie 1999 a stabilit un proces interguvernamental care vizează crearea până în 2010 a unui Spațiu european al învățământului superior, proces care este sprijinit în mod activ de Uniunea Europeană, iar miniștrii responsabili cu învățământul superior din cele 46 de țări participante, întruniți la Leuven și Louvain-la-Neuve, la 28 și 29 aprilie 2009, au solicitat instituțiilor de învățământ superior internaționalizarea în continuare a activităților lor.

| 2. | Rezoluția Consiliului din 23 noiembrie 2007 privind modernizarea universităților pentru o Europă competitivă într-o economie globală bazată pe cunoaștere (2) a invitat statele membre să promoveze internaționalizarea instituțiilor de învățământ superior încurajând asigurarea calității prin evaluarea independentă și inter pares a universităților, prin sporirea mobilității, prin promovarea utilizării diplomelor comune și duble și prin facilitarea recunoașterii calificărilor și a perioadelor de studii. |
| --- | --- |

2.

Rezoluția Consiliului din 23 noiembrie 2007 privind modernizarea universităților pentru o Europă competitivă într-o economie globală bazată pe cunoaștere (2) a invitat statele membre să promoveze internaționalizarea instituțiilor de învățământ superior încurajând asigurarea calității prin evaluarea independentă și inter pares a universităților, prin sporirea mobilității, prin promovarea utilizării diplomelor comune și duble și prin facilitarea recunoașterii calificărilor și a perioadelor de studii.

| 3. | Uniunea Europeană are o îndelungată tradiție de cooperare cu țări terțe pe baza unui pachet de politici și instrumente în cadrul cărora învățământul superior joacă un rol din ce în ce mai însemnat. Acordurile de cooperare cu parteneri din întreaga lume includ adesea sprijin pentru programele de infrastructură și cooperare în învățământul superior, precum și cadre pentru dialoguri de politică în acest domeniu. Cooperarea în învățământul superior este de asemenea marcată cu proeminență în cadrele de cooperare multilaterală precum Uniunea pentru Mediterana, Dimensiunea nordică sau Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

3.

Uniunea Europeană are o îndelungată tradiție de cooperare cu țări terțe pe baza unui pachet de politici și instrumente în cadrul cărora învățământul superior joacă un rol din ce în ce mai însemnat. Acordurile de cooperare cu parteneri din întreaga lume includ adesea sprijin pentru programele de infrastructură și cooperare în învățământul superior, precum și cadre pentru dialoguri de politică în acest domeniu. Cooperarea în învățământul superior este de asemenea marcată cu proeminență în cadrele de cooperare multilaterală precum Uniunea pentru Mediterana, Dimensiunea nordică sau Parteneriatul estic.

| 4. | Decizia nr. 1298/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 a stabilit programul de acțiune Erasmus Mundus 2009-2013 pentru ameliorarea calității învățământului superior și promovarea înțelegerii interculturale prin cooperare cu țări terțe (3). |
| --- | --- |

4.

Decizia nr. 1298/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 a stabilit programul de acțiune Erasmus Mundus 2009-2013 pentru ameliorarea calității învățământului superior și promovarea înțelegerii interculturale prin cooperare cu țări terțe (3).

| 5. | Programul Tempus IV (2007-2013) sprijină modernizarea învățământului superior în țările partenere din Europa de Est, Asia Centrală, Balcanii de Vest și regiunea mediteraneeană, în principal prin proiecte și parteneriate de cooperare universitară. Alte programe, precum programele de cooperare cu țări industrializate sau Edulink, Nyerere și Alfa, se referă la activități de cooperare la nivel universitar cu alte regiuni ale lumii. |
| --- | --- |

5.

Programul Tempus IV (2007-2013) sprijină modernizarea învățământului superior în țările partenere din Europa de Est, Asia Centrală, Balcanii de Vest și regiunea mediteraneeană, în principal prin proiecte și parteneriate de cooperare universitară. Alte programe, precum programele de cooperare cu țări industrializate sau Edulink, Nyerere și Alfa, se referă la activități de cooperare la nivel universitar cu alte regiuni ale lumii.

| 6. | Acțiunile Marie Curie din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru pentru activități de cercetare și dezvoltare tehnologică promovează excelența și mobilitatea în domeniul cercetării europene și furnizează o asistență amplă pentru dezvoltarea de resurse umane dinamice de anvergură mondială în cadrul sistemului european de cercetare, ținând seama de dimensiunea internațională inerentă a cercetării. |
| --- | --- |

6.

Acțiunile Marie Curie din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru pentru activități de cercetare și dezvoltare tehnologică promovează excelența și mobilitatea în domeniul cercetării europene și furnizează o asistență amplă pentru dezvoltarea de resurse umane dinamice de anvergură mondială în cadrul sistemului european de cercetare, ținând seama de dimensiunea internațională inerentă a cercetării.

CONSTATÂND CĂ:

| 1. | Învățământul superior dobândește o dimensiune internațională sporită pe măsură ce un număr din ce în ce mai ridicat de instituții de învățământ superior primesc studenți din țări terțe, fac schimb de studenți, de personal, de proiecte și de cunoștințe și se angajează în cooperarea internațională la nivel universitar și în cercetare. |
| --- | --- |

1.

Învățământul superior dobândește o dimensiune internațională sporită pe măsură ce un număr din ce în ce mai ridicat de instituții de învățământ superior primesc studenți din țări terțe, fac schimb de studenți, de personal, de proiecte și de cunoștințe și se angajează în cooperarea internațională la nivel universitar și în cercetare.

| 2. | Datorită calității instituțiilor de învățământ superior din Europa, a varietății și a nivelului aprofundat al studiilor oferite, aceste instituții sunt deosebit de atractive pentru mediul universitar internațional, atât ca destinații pentru studii, cât și ca parteneri pentru proiecte educaționale și de cercetare comune. |
| --- | --- |

2.

Datorită calității instituțiilor de învățământ superior din Europa, a varietății și a nivelului aprofundat al studiilor oferite, aceste instituții sunt deosebit de atractive pentru mediul universitar internațional, atât ca destinații pentru studii, cât și ca parteneri pentru proiecte educaționale și de cercetare comune.

| 3. | În plus, succesul înregistrat de Europa în ceea ce privește crearea unor instrumente precum cadrul comun de referință, prin care se realizează o corespondență între sistemele și cadrele naționale de calificări pe baza unei referințe europene comune (4), precum și în ceea ce privește crearea unor principii comune în domenii precum asigurarea calității (5), generează un interes tot mai mare în rândul partenerilor internaționali. |
| --- | --- |

3.

În plus, succesul înregistrat de Europa în ceea ce privește crearea unor instrumente precum cadrul comun de referință, prin care se realizează o corespondență între sistemele și cadrele naționale de calificări pe baza unei referințe europene comune (4), precum și în ceea ce privește crearea unor principii comune în domenii precum asigurarea calității (5), generează un interes tot mai mare în rândul partenerilor internaționali.

| 4. | Programele de cooperare internațională și dialogurile politice cu țările terțe în domeniul învățământului superior înlesnesc transmiterea de cunoștințe într-un mod mai liber, contribuind, de asemenea, la îmbunătățirea calității și a reputației internaționale a învățământului superior european, la stimularea cercetării și a inovării, la sporirea mobilității și a dialogului intercultural, precum și la promovarea dezvoltării internaționale în conformitate cu obiectivele UE în materie de politică externă. |
| --- | --- |

4.

Programele de cooperare internațională și dialogurile politice cu țările terțe în domeniul învățământului superior înlesnesc transmiterea de cunoștințe într-un mod mai liber, contribuind, de asemenea, la îmbunătățirea calității și a reputației internaționale a învățământului superior european, la stimularea cercetării și a inovării, la sporirea mobilității și a dialogului intercultural, precum și la promovarea dezvoltării internaționale în conformitate cu obiectivele UE în materie de politică externă.

REAMINTIND CĂ:

Consiliul acordă o atenție deosebită promovării mobilității cursanților din cadrul învățământului superior pentru studenți, cadrele didactice și cercetători. Această mobilitate reprezintă o modalitate de îmbogățire a capitalului uman și de sporire a șanselor de a găsi in loc de muncă prin dobândirea și schimbul de cunoștințe, dezvoltarea competențelor lingvistice și interculturale, precum și promovarea contactelor interpersonale. În plus, intensificarea fluxului de cunoștințe în acest mod poate spori capacitatea creativă și de inovare.

CONȘTIENT TOTODATĂ DE FAPTUL CĂ:

Concurența globală pentru a se asigura un număr și mai mare de studenți internaționali care participă la programe de mobilitate este din ce în ce mai acerbă, alți parteneri mondiali desfășurând de asemenea în mod activ strategii menite să promoveze deschiderea propriilor instituții de învățământ superior către întreaga lume și să atragă cele mai mari talente.

CONVINE CĂ:

| 1. | Cooperarea internațională în învățământul superior este un domeniu important care oferă satisfacții și care merită să beneficieze de sprijin atât la nivelul UE, cât și la nivel național. O astfel de cooperare contribuie la îmbunătățirea calității și a inovării în procesul de predare, învățare și cercetare, fiind benefică pentru generarea de cunoștințe. Învățământul superior joacă un rol central în dezvoltarea indivizilor și a societății, întrucât consolidează dezvoltarea socială, culturală și economică și promovează cetățenia activă și valorile etice. Luând în considerare în special principiul subsidiarității, cooperarea în domeniul învățământului superior ar trebui, în consecință, să facă parte integrantă din politicile UE de cooperare externă și ar trebui să se adapteze la necesitățile și la interesele particulare și la stadiul dezvoltării țărilor partenere în cauză. |
| --- | --- |

1.

Cooperarea internațională în învățământul superior este un domeniu important care oferă satisfacții și care merită să beneficieze de sprijin atât la nivelul UE, cât și la nivel național. O astfel de cooperare contribuie la îmbunătățirea calității și a inovării în procesul de predare, învățare și cercetare, fiind benefică pentru generarea de cunoștințe. Învățământul superior joacă un rol central în dezvoltarea indivizilor și a societății, întrucât consolidează dezvoltarea socială, culturală și economică și promovează cetățenia activă și valorile etice. Luând în considerare în special principiul subsidiarității, cooperarea în domeniul învățământului superior ar trebui, în consecință, să facă parte integrantă din politicile UE de cooperare externă și ar trebui să se adapteze la necesitățile și la interesele particulare și la stadiul dezvoltării țărilor partenere în cauză.

| 2. | Trebuie sprijinite inițiativele și programele UE care promovează cooperarea în domeniul învățământului superior având o dimensiune europeană și care susțin instituțiile de învățământ superior în ceea ce privește desfășurarea proiectelor universitare comune, consolidarea rețelelor europene și, prin urmare, minimizarea barierelor rămase între sistemele naționale. Sprijinirea instituțiilor europene de învățământ superior în procesul de cooperare cu partenerii mondiali joacă un rol important în promovarea calității și a excelenței. De exemplu, cooperarea de acest tip a contribuit la crearea de cursuri inovatoare și a deschis drumul spre introducerea de diplome transnaționale comune, duble și multiple. Programele UE de cooperare la nivel universitar ar trebui organizate astfel încât să elaboreze mecanisme de punere în aplicare extrem de vizibile și eficace și să transmită mesaje clare, coerente și convingătoare în întreaga lume. |
| --- | --- |

2.

Trebuie sprijinite inițiativele și programele UE care promovează cooperarea în domeniul învățământului superior având o dimensiune europeană și care susțin instituțiile de învățământ superior în ceea ce privește desfășurarea proiectelor universitare comune, consolidarea rețelelor europene și, prin urmare, minimizarea barierelor rămase între sistemele naționale. Sprijinirea instituțiilor europene de învățământ superior în procesul de cooperare cu partenerii mondiali joacă un rol important în promovarea calității și a excelenței. De exemplu, cooperarea de acest tip a contribuit la crearea de cursuri inovatoare și a deschis drumul spre introducerea de diplome transnaționale comune, duble și multiple. Programele UE de cooperare la nivel universitar ar trebui organizate astfel încât să elaboreze mecanisme de punere în aplicare extrem de vizibile și eficace și să transmită mesaje clare, coerente și convingătoare în întreaga lume.

| 3. | Progresele înregistrate cu privire la sporirea compatibilității și a comparabilității structurii de calificări prin Procesul paneuropean de la Bologna, precum și succesul obținut de UE cu privire la adoptarea unor abordări și instrumente comune legate de recunoașterea calificărilor și asigurarea calității, au sporit gradul de atractivitate a învățământului superior în Uniune. Există un interes comun de a promova aceste realizări la nivel mondial și de a răspunde la interesul din ce în ce mai ridicat pe care îl demonstrează țările terțe. Forumul politic Bologna, care facilitează dialogul în materie de politici dintre Spațiul european al învățământului superior și alte regiuni ale lumii, ar trebui să fie binevenit ca instrument pentru realizarea de schimburi privind aspecte concrete de interes comun. |
| --- | --- |

3.

Progresele înregistrate cu privire la sporirea compatibilității și a comparabilității structurii de calificări prin Procesul paneuropean de la Bologna, precum și succesul obținut de UE cu privire la adoptarea unor abordări și instrumente comune legate de recunoașterea calificărilor și asigurarea calității, au sporit gradul de atractivitate a învățământului superior în Uniune. Există un interes comun de a promova aceste realizări la nivel mondial și de a răspunde la interesul din ce în ce mai ridicat pe care îl demonstrează țările terțe. Forumul politic Bologna, care facilitează dialogul în materie de politici dintre Spațiul european al învățământului superior și alte regiuni ale lumii, ar trebui să fie binevenit ca instrument pentru realizarea de schimburi privind aspecte concrete de interes comun.

| 4. | Inițiativele prin care învățământul superior european devine mai ușor de înțeles și mai transparent pentru factorii internaționali pot contribui, de asemenea, la conturarea unei Europe mai atractive ca destinație pentru studii. Ar trebui continuat studiul actual menit să scoată în evidență diversitatea misiunilor și performanțelor instituțiilor din învățământul superior și să evalueze fezabilitatea unui instrument european privind transparența în vederea îmbunătățirii clarității și a acordării unei mai mari vizibilități punctelor forte specifice ale învățământului superior european. |
| --- | --- |

4.

Inițiativele prin care învățământul superior european devine mai ușor de înțeles și mai transparent pentru factorii internaționali pot contribui, de asemenea, la conturarea unei Europe mai atractive ca destinație pentru studii. Ar trebui continuat studiul actual menit să scoată în evidență diversitatea misiunilor și performanțelor instituțiilor din învățământul superior și să evalueze fezabilitatea unui instrument european privind transparența în vederea îmbunătățirii clarității și a acordării unei mai mari vizibilități punctelor forte specifice ale învățământului superior european.

| 5. | Un număr din ce în ce mai mare de țări terțe sunt interesate de politicile și instrumentele comune elaborate de UE pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește modernizarea diferitelor sisteme educaționale; printre cele care au atras o atenție deosebită aflându-se Sistemul european de credite transferabile (ECTS), și cadrul european al calificărilor (CEC). Din acest motiv, pe lângă programele internaționale de cooperare la nivel universitar, ar trebui intensificat și mai mult dialogul politic în învățământul superior, la care să participe o serie de parteneri mondiali interesați pentru a realiza un schimb de experiență și de bune practici, pe baza capacităților locale și a reacțiilor pozitive în scopul îmbunătățirii politicilor UE. |
| --- | --- |

5.

Un număr din ce în ce mai mare de țări terțe sunt interesate de politicile și instrumentele comune elaborate de UE pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește modernizarea diferitelor sisteme educaționale; printre cele care au atras o atenție deosebită aflându-se Sistemul european de credite transferabile (ECTS), și cadrul european al calificărilor (CEC). Din acest motiv, pe lângă programele internaționale de cooperare la nivel universitar, ar trebui intensificat și mai mult dialogul politic în învățământul superior, la care să participe o serie de parteneri mondiali interesați pentru a realiza un schimb de experiență și de bune practici, pe baza capacităților locale și a reacțiilor pozitive în scopul îmbunătățirii politicilor UE.

| 6. | Cooperarea internațională la nivel universitar ar trebui să reprezinte în continuare un mijloc important prin care UE sprijină eforturile de modernizare depuse de partenerii săi, întrucât, prin oferirea unor parteneriate structurate între instituțiile din învățământul superior din UE și din țările terțe, UE poate contribui la consolidarea capacităților locale, atât în cadrul, cât și în afara instituțiilor din învățământul superior, la reținerea personalului universitar calificat și la sporirea schimburilor și a mobilității universitare internaționale. |
| --- | --- |

6.

Cooperarea internațională la nivel universitar ar trebui să reprezinte în continuare un mijloc important prin care UE sprijină eforturile de modernizare depuse de partenerii săi, întrucât, prin oferirea unor parteneriate structurate între instituțiile din învățământul superior din UE și din țările terțe, UE poate contribui la consolidarea capacităților locale, atât în cadrul, cât și în afara instituțiilor din învățământul superior, la reținerea personalului universitar calificat și la sporirea schimburilor și a mobilității universitare internaționale.

ÎN CONSECINȚĂ, INVITĂ STATELE MEMBRE SĂ:

Adopte, în coordonare cu instituțiile de învățământ superior și recunoscând în același timp autonomia acestora și practicile naționale, măsuri menite să:

| 1. | promoveze o cultură cu adevărat internațională în cadrul acestor instituții, de exemplu prin:






  (a) | promovarea cooperării, a creării de rețele și a interacțiunii dintre instituțiile de învățământ superior, sectorul cercetării și sectorul întreprinderilor la nivel internațional, ca parte a eforturilor în direcția unui triunghi al cunoașterii pe deplin funcțional; |
| --- | --- | --- |

1.

promoveze o cultură cu adevărat internațională în cadrul acestor instituții, de exemplu prin:

(a)

promovarea cooperării, a creării de rețele și a interacțiunii dintre instituțiile de învățământ superior, sectorul cercetării și sectorul întreprinderilor la nivel internațional, ca parte a eforturilor în direcția unui triunghi al cunoașterii pe deplin funcțional;

| (b) | încurajarea și susținerea mobilității studenților, cadrelor didactice, cercetătorilor și a altor membri ai personalului internațional; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea și susținerea mobilității studenților, cadrelor didactice, cercetătorilor și a altor membri ai personalului internațional;

| (c) | furnizarea studenților, cadrelor didactice, cercetătorilor și altor factori din învățământul superior a formării și a competențelor necesare pentru a putea lucra într-un mediu internațional deschis; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea studenților, cadrelor didactice, cercetătorilor și altor factori din învățământul superior a formării și a competențelor necesare pentru a putea lucra într-un mediu internațional deschis;

| (d) | recrutarea unui personal experimentat la nivel internațional care să poată promova o perspectivă internațională sporită în rândul studenților nativi și al personalului didactic; |
| --- | --- |

(d)

recrutarea unui personal experimentat la nivel internațional care să poată promova o perspectivă internațională sporită în rândul studenților nativi și al personalului didactic;

| (e) | asigurarea furnizării unor programe de studiu de înaltă calitate și aplicarea unor metode de predare care să țină seama de dimensiunea internațională; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea furnizării unor programe de studiu de înaltă calitate și aplicarea unor metode de predare care să țină seama de dimensiunea internațională;

| (f) | crearea unui mediu instituțional care să încurajeze participarea studenților, personalului didactic și cercetătorilor la programe internaționale, la diplome comune, duble și multiple, precum și la proiecte de cercetare; |
| --- | --- |

(f)

crearea unui mediu instituțional care să încurajeze participarea studenților, personalului didactic și cercetătorilor la programe internaționale, la diplome comune, duble și multiple, precum și la proiecte de cercetare;

| (g) | încurajarea instituțiilor de învățământ superior în direcția dezvoltării unor strategii de internaționalizare și/sau a includerii acestei dimensiuni în planurile de dezvoltare ale acestora; |
| --- | --- |

(g)

încurajarea instituțiilor de învățământ superior în direcția dezvoltării unor strategii de internaționalizare și/sau a includerii acestei dimensiuni în planurile de dezvoltare ale acestora;

| 2. | sporească gradul de atractivitate a instituțiilor din învățământul superior, de exemplu prin:






  (a) | promovarea excelenței universitare a campusurilor europene și îmbunătățirea vizibilității internaționale a acestora ca locuri interesante pentru a studia și a efectua cercetări; |
| --- | --- | --- |

2.

sporească gradul de atractivitate a instituțiilor din învățământul superior, de exemplu prin:

(a)

promovarea excelenței universitare a campusurilor europene și îmbunătățirea vizibilității internaționale a acestora ca locuri interesante pentru a studia și a efectua cercetări;

| (b) | îmbunătățirea calității serviciilor de asistență care vizează primirea, șederea și întoarcerea studenților internaționali, a personalului didactic, a cercetătorilor și a altor membri ai personalului internațional; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea calității serviciilor de asistență care vizează primirea, șederea și întoarcerea studenților internaționali, a personalului didactic, a cercetătorilor și a altor membri ai personalului internațional;

| (c) | participarea la rețele internaționale de cooperare, la proiecte și programe comune de educație și cercetare; |
| --- | --- |

(c)

participarea la rețele internaționale de cooperare, la proiecte și programe comune de educație și cercetare;

| (d) | promovarea introducerii de diplome comune, duble și multiple de înaltă calitate, precum și monitorizarea comună a tezelor; |
| --- | --- |

(d)

promovarea introducerii de diplome comune, duble și multiple de înaltă calitate, precum și monitorizarea comună a tezelor;

| (e) | facilitarea, ținând seama în mod corespunzător de mecanismele de asigurare a calității, a recunoașterii calificărilor și perioadelor de studiu în străinătate; |
| --- | --- |

(e)

facilitarea, ținând seama în mod corespunzător de mecanismele de asigurare a calității, a recunoașterii calificărilor și perioadelor de studiu în străinătate;

| 3. | promoveze dimensiunea mondială și conștientizarea responsabilității sociale a instituțiilor din învățământul superior, de exemplu, prin:






  (a) | promovarea unor forme noi și inovatoare de cooperare transnațională în comunitatea învățământului superior; |
| --- | --- | --- |

3.

promoveze dimensiunea mondială și conștientizarea responsabilității sociale a instituțiilor din învățământul superior, de exemplu, prin:

(a)

promovarea unor forme noi și inovatoare de cooperare transnațională în comunitatea învățământului superior;

| (b) | promovarea și îmbunătățirea echității în ceea ce privește accesul la învățământul superior și schemele de mobilitate internațională prin furnizarea de sprijin și stimulente adecvate; |
| --- | --- |

(b)

promovarea și îmbunătățirea echității în ceea ce privește accesul la învățământul superior și schemele de mobilitate internațională prin furnizarea de sprijin și stimulente adecvate;

| (c) | punerea cunoștințelor în slujba societății, atât la nivel local, național, cât și global, contribuind astfel la satisfacerea necesităților societății și la mizele importante la nivel social. |
| --- | --- |

(c)

punerea cunoștințelor în slujba societății, atât la nivel local, național, cât și global, contribuind astfel la satisfacerea necesităților societății și la mizele importante la nivel social.

ÎN CONSECINȚĂ, INVITĂ COMISIA SĂ:

| 1. | Elaboreze, în colaborare cu statele membre și respectând pe deplin autonomia instituțiilor de învățământ superior, o strategie a UE privind învățământul superior internațional care să vizeze îmbunătățirea coerenței și complementarității inițiativelor de cooperare internațională existente atât la nivelul UE, cât și la nivel național și care să promoveze în continuare atractivitatea învățământului superior european, a cercetării și a inovării în activitățile externe ale UE, precum și programele de cooperare și politicile UE în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.

Elaboreze, în colaborare cu statele membre și respectând pe deplin autonomia instituțiilor de învățământ superior, o strategie a UE privind învățământul superior internațional care să vizeze îmbunătățirea coerenței și complementarității inițiativelor de cooperare internațională existente atât la nivelul UE, cât și la nivel național și care să promoveze în continuare atractivitatea învățământului superior european, a cercetării și a inovării în activitățile externe ale UE, precum și programele de cooperare și politicile UE în acest domeniu.

| 2. | Asigure că mobilitatea studenților și cea în materie de cercetare între UE și restul lumii sunt incluse în strategia respectivă. |
| --- | --- |

2.

Asigure că mobilitatea studenților și cea în materie de cercetare între UE și restul lumii sunt incluse în strategia respectivă.

| 3. | Sprijine în continuare parteneriatele din învățământul superior internațional, cooperarea internațională la nivel universitar și acțiunile de consolidare a capacităților și să faciliteze dialogul politic din cadrul învățământului superior cu țările terțe interesate. |
| --- | --- |

3.

Sprijine în continuare parteneriatele din învățământul superior internațional, cooperarea internațională la nivel universitar și acțiunile de consolidare a capacităților și să faciliteze dialogul politic din cadrul învățământului superior cu țările terțe interesate.

| 4. | Promoveze schimburile de experiență și de bune practici în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.

Promoveze schimburile de experiență și de bune practici în acest domeniu.

---

(1)  În sensul prezentului text, termenul „internaționalizare” se folosește pentru a se referi la dezvoltarea activităților de cooperare internațională între instituțiile de învățământ superior din UE și cele din țări terțe.

(2)  16096/1/07 REV 1.

(3)  JO L 340, 19.12.2008, p. 83.

(4)  Cadrul european al calificărilor (JO C 111, 6.5.2008, p. 1).

(5)  De exemplu Registrul european pentru asigurarea calității în învățământul superior și Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, ambele instituite în cadrul Procesului de la Bologna.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/15

---

Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind contribuția culturii la dezvoltarea regională și locală

2010/C 135/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND:

contextul politic relevant, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii;

provocările, atât economice, cât și sociale cu care se confruntă Uniunea Europeană și necesitatea de a avea o strategie europeană care să abordeze aceste provocări;

valoarea intrinsecă a culturii, precum și importanța acesteia ca forță motrice pentru o economie de piață competitivă, inovatoare și favorabilă incluziunii și ca mediu pentru coeziunea socială;

bogăția culturală și diversitatea specifice regiunilor și orașelor Europei, datorită apropierii acestora de nevoile cetățenilor și ale factorilor interesați de la nivel local și prin prisma rolului lor de platforme pentru coeziunea economică, socială și teritorială;

contribuția culturii și a industriilor culturale și creative la dezvoltarea locală și regională prin sporirea atractivității regiunilor europene și prin dezvoltarea unui turism sustenabil, creând noi oportunități de angajare și produse și servicii inovatoare și contribuind la dezvoltarea de noi abilități și competențe;

CONVINE CĂ:

| — | există o legătură evidentă între cultură, creativitate și inovare, care contribuie la progresul social și economic. Prin urmare, este esențial să se consolideze contribuția culturii, în special a industriilor culturale și creative la „strategia Europa 2020” pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

—

există o legătură evidentă între cultură, creativitate și inovare, care contribuie la progresul social și economic. Prin urmare, este esențial să se consolideze contribuția culturii, în special a industriilor culturale și creative la „strategia Europa 2020” pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

CONSIDERĂ CĂ, PENTRU SPORIREA CONTRIBUȚIEI CULTURII LA DEZVOLTAREA LOCALĂ ȘI REGIONALĂ, SUNT NECESARE:

| — | integrarea culturii drept element strategic și transversal în politicile europene și naționale în vederea dezvoltării sociale și economice a regiunilor și orașelor europene; |
| --- | --- |

—

integrarea culturii drept element strategic și transversal în politicile europene și naționale în vederea dezvoltării sociale și economice a regiunilor și orașelor europene;

| — | încurajarea investițiilor strategice în cultură și în industriile culturale și creative, în special în IMM-uri, la nivel local și regional, pentru a favoriza dezvoltarea unor societăți creative și dinamice; |
| --- | --- |

—

încurajarea investițiilor strategice în cultură și în industriile culturale și creative, în special în IMM-uri, la nivel local și regional, pentru a favoriza dezvoltarea unor societăți creative și dinamice;

| — | încurajarea contribuției culturii la turismul durabil ca factor-cheie pentru atractivitatea locală și regională și pentru dezvoltarea economică, precum și ca element de evidențiere a importanței patrimoniului cultural în Europa; |
| --- | --- |

—

încurajarea contribuției culturii la turismul durabil ca factor-cheie pentru atractivitatea locală și regională și pentru dezvoltarea economică, precum și ca element de evidențiere a importanței patrimoniului cultural în Europa;

| — | sensibilizarea factorilor de decizie cu privire la politicile de la nivel local și regional care dezvoltă noi competențe prin cultură și creativitate, adaptate la mediul actual aflat în schimbare rapidă, în vederea dezvoltării de competențe noi, a îmbunătățirii capitalului uman și a consolidării coeziunii sociale; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea factorilor de decizie cu privire la politicile de la nivel local și regional care dezvoltă noi competențe prin cultură și creativitate, adaptate la mediul actual aflat în schimbare rapidă, în vederea dezvoltării de competențe noi, a îmbunătățirii capitalului uman și a consolidării coeziunii sociale;

| — | dezvoltarea inițiativelor culturale transfrontaliere, transnaționale și interregionale ca mijloc de legătură între diverse popoare și regiuni ale Europei și de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea inițiativelor culturale transfrontaliere, transnaționale și interregionale ca mijloc de legătură între diverse popoare și regiuni ale Europei și de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale.

IDENTIFICĂ, FĂRĂ A ADUCE ATINGERE PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII, URMĂTOARELE DOMENII PRIORITARE:

1.   Integrarea culturii în politicile de dezvoltare locală și regională

Statele membre și Comisia sunt invitate:

| (a) | să consolideze rolul culturii în cadrul unor politici integrate de dezvoltare locală și regională – incluzând infrastructura, regenerarea urbană, diversificarea rurală, serviciile, dimensiunea antreprenorială, turismul, cercetarea și inovarea, îmbunătățirea capitalului uman și incluziunea socială și cooperarea interregională; |
| --- | --- |

(a)

să consolideze rolul culturii în cadrul unor politici integrate de dezvoltare locală și regională – incluzând infrastructura, regenerarea urbană, diversificarea rurală, serviciile, dimensiunea antreprenorială, turismul, cercetarea și inovarea, îmbunătățirea capitalului uman și incluziunea socială și cooperarea interregională;

| (b) | să sporească sinergiile pe verticală și pe orizontală între sectorul cultural și alte sectoare, precum și parteneriatele între factorii interesați din domeniile public și privat; |
| --- | --- |

(b)

să sporească sinergiile pe verticală și pe orizontală între sectorul cultural și alte sectoare, precum și parteneriatele între factorii interesați din domeniile public și privat;

| (c) | să sprijine o abordare bazată pe probe pentru investițiile culturale la nivel local și regional, utilizând instrumente de evaluare și de analiză de impact; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine o abordare bazată pe probe pentru investițiile culturale la nivel local și regional, utilizând instrumente de evaluare și de analiză de impact;

| (d) | să promoveze o mai bună cooperare și schimb de bune practici între statele membre, regiunile, orașele și factorii interesați de la nivel european; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze o mai bună cooperare și schimb de bune practici între statele membre, regiunile, orașele și factorii interesați de la nivel european;

| (e) | ŝă promoveze informarea și cunoașterea pe scară mai largă cu privire la contribuția culturii la dezvoltarea locală și regională; |
| --- | --- |

(e)

ŝă promoveze informarea și cunoașterea pe scară mai largă cu privire la contribuția culturii la dezvoltarea locală și regională;

| (f) | să faciliteze o mai bună înțelegere a cadrului de reglementare și a procedurilor de aplicare a instrumentelor politicii de coeziune, care să implice îndeosebi factorii interesați din domeniul cultural atât din sectorul public, cât și din cel privat, inclusiv societatea civilă, și care să contribuie la sensibilizarea persoanelor responsabile cu politicile de dezvoltare locală și regională cu privire la dimensiunea culturală. |
| --- | --- |

(f)

să faciliteze o mai bună înțelegere a cadrului de reglementare și a procedurilor de aplicare a instrumentelor politicii de coeziune, care să implice îndeosebi factorii interesați din domeniul cultural atât din sectorul public, cât și din cel privat, inclusiv societatea civilă, și care să contribuie la sensibilizarea persoanelor responsabile cu politicile de dezvoltare locală și regională cu privire la dimensiunea culturală.

Statele membre sunt invitate:

| (a) | să includă factorii interesați din domeniul cultural într-o abordare integrată ascendentă cu privire la programele de dezvoltare locală și regională, inclusiv în contextul politicii europene de coeziune, după caz; |
| --- | --- |

(a)

să includă factorii interesați din domeniul cultural într-o abordare integrată ascendentă cu privire la programele de dezvoltare locală și regională, inclusiv în contextul politicii europene de coeziune, după caz;

| (b) | să asocieze autoritățile locale și regionale la punerea în aplicare a Agendei europene pentru cultură, astfel încât politica din domeniul culturii să răspundă așteptărilor și nevoilor regiunilor și ale orașelor europene; |
| --- | --- |

(b)

să asocieze autoritățile locale și regionale la punerea în aplicare a Agendei europene pentru cultură, astfel încât politica din domeniul culturii să răspundă așteptărilor și nevoilor regiunilor și ale orașelor europene;

| (c) | să încurajeze strategii integrate de dezvoltare locală destinate compensării diferențelor geografice de acces la cultură între cetățeni. |
| --- | --- |

(c)

să încurajeze strategii integrate de dezvoltare locală destinate compensării diferențelor geografice de acces la cultură între cetățeni.

Comisia este invitată:

| (a) | să colecteze și să difuzeze cele mai bune practici la nivel european și să dezvolte instrumente de schimb de informații la nivel european. |
| --- | --- |

(a)

să colecteze și să difuzeze cele mai bune practici la nivel european și să dezvolte instrumente de schimb de informații la nivel european.

2.   Stimularea unui mediu favorabil la nivel local și regional pentru o mai bună dezvoltare a industriilor culturale și creative, în special a IMM-urilor

Statele membre și Comisia sunt invitate:

| (a) | să valorifice mai bine instrumentele politicii de coeziune și alte programe de finanțare relevante în vederea optimizării sprijinului acordat industriilor culturale și creative, inclusiv prin facilitarea accesului la informațiile privind oportunitățile de finanțare și furnizarea de servicii de consultanță; |
| --- | --- |

(a)

să valorifice mai bine instrumentele politicii de coeziune și alte programe de finanțare relevante în vederea optimizării sprijinului acordat industriilor culturale și creative, inclusiv prin facilitarea accesului la informațiile privind oportunitățile de finanțare și furnizarea de servicii de consultanță;

| (b) | să favorizeze crearea de „incubatoare” pentru industriile culturale și creative la nivel local și regional, consolidând astfel spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

(b)

să favorizeze crearea de „incubatoare” pentru industriile culturale și creative la nivel local și regional, consolidând astfel spiritul antreprenorial;

| (c) | să analizeze modalitățile de promovare a unor noi modele de întreprinderi și de consolidare a grupurilor creative și a centrelor de cercetare în domeniul afacerilor, prin valorificarea oportunităților oferite de aplicarea și utilizarea TIC; |
| --- | --- |

(c)

să analizeze modalitățile de promovare a unor noi modele de întreprinderi și de consolidare a grupurilor creative și a centrelor de cercetare în domeniul afacerilor, prin valorificarea oportunităților oferite de aplicarea și utilizarea TIC;

| (d) | să sprijine și să consolideze accesul IMM-urilor culturale și creative la canalele de distribuție digitale și fizice printr-o politică de încurajare a unei distribuții și circulații cât mai largi a lucrărilor, asigurând o remunerare corectă a actorilor implicați în lanțul de creație. |
| --- | --- |

(d)

să sprijine și să consolideze accesul IMM-urilor culturale și creative la canalele de distribuție digitale și fizice printr-o politică de încurajare a unei distribuții și circulații cât mai largi a lucrărilor, asigurând o remunerare corectă a actorilor implicați în lanțul de creație.

Statele membre sunt invitate:

| (a) | să încurajeze un cadru de reglementare favorabil pentru IMM-urile culturale și creative și să exploreze modalități inovatoare de facilitare a accesului la finanțare, deopotrivă publică și privată; |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze un cadru de reglementare favorabil pentru IMM-urile culturale și creative și să exploreze modalități inovatoare de facilitare a accesului la finanțare, deopotrivă publică și privată;

| (b) | să promoveze o mai bună comunicare între industriile culturale și creative și serviciile financiare, prin încurajarea gestionării afacerilor, a cercetării și inovării, a cursurilor de informare și de formare în domeniul financiar pentru companii, pentru angajatori și pentru lucrătorii din sectorul cultural. |
| --- | --- |

(b)

să promoveze o mai bună comunicare între industriile culturale și creative și serviciile financiare, prin încurajarea gestionării afacerilor, a cercetării și inovării, a cursurilor de informare și de formare în domeniul financiar pentru companii, pentru angajatori și pentru lucrătorii din sectorul cultural.

Comisia este invitată:

| (a) | să acorde o mai mare importanță industriilor culturale și creative în cadrul inițiativelor politice esențiale, al strategiilor relevante și al programelor Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(a)

să acorde o mai mare importanță industriilor culturale și creative în cadrul inițiativelor politice esențiale, al strategiilor relevante și al programelor Uniunii Europene.

3.   Consolidarea contribuției culturii la un turism sustenabil

Statele membre și Comisia sunt invitate:

| (a) | să încurajeze dezvoltarea turismului cultural ca element-cheie al turismului sustenabil și să acorde atenția cuvenită protecției mediului, patrimoniului cultural, peisajelor și calității vieții. |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze dezvoltarea turismului cultural ca element-cheie al turismului sustenabil și să acorde atenția cuvenită protecției mediului, patrimoniului cultural, peisajelor și calității vieții.

Statele membre sunt invitate:

| (a) | să încurajeze revitalizarea resurselor specifice fiecărei regiuni, acordând o atenție deosebită patrimoniului cultural (material și imaterial), expresiilor culturale și activităților adiacente; |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze revitalizarea resurselor specifice fiecărei regiuni, acordând o atenție deosebită patrimoniului cultural (material și imaterial), expresiilor culturale și activităților adiacente;

| (b) | să promoveze activitățile culturale care iau în considerare și respectă particularitățile unei regiuni și care îmbogățesc imaginea regiunii, promovând în același timp implicarea și participarea populației locale; |
| --- | --- |

(b)

să promoveze activitățile culturale care iau în considerare și respectă particularitățile unei regiuni și care îmbogățesc imaginea regiunii, promovând în același timp implicarea și participarea populației locale;

| (c) | să intensifice, în contextul educației de mediu, popularizarea necesității de a proteja patrimoniul cultural și natural, în vederea încurajării unor atitudini responsabile în rândul turiștilor și furnizorilor de servicii turistice. |
| --- | --- |

(c)

să intensifice, în contextul educației de mediu, popularizarea necesității de a proteja patrimoniul cultural și natural, în vederea încurajării unor atitudini responsabile în rândul turiștilor și furnizorilor de servicii turistice.

4.   Promovarea creativității în educație și formare în vederea dezvoltării de competențe noi, a îmbunătățirii capitalului uman și a consolidării coeziunii sociale

Statele membre și Comisia sunt invitate:

| (a) | să promoveze creativitatea și inovarea în cadrul sectoarelor educației și afacerilor prin intermediul unor rețele între instituții de învățământ, centre de cercetare, actori culturali și întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

să promoveze creativitatea și inovarea în cadrul sectoarelor educației și afacerilor prin intermediul unor rețele între instituții de învățământ, centre de cercetare, actori culturali și întreprinderi;

| (b) | să intensifice legăturile dintre sectorul culturii, cel al educației și cel al afacerilor la nivel local și regional pentru a facilita integrarea tinerilor și a persoanelor care dispun de mai puține oportunități pe piața muncii și să îi doteze cu competențele de comunicare și antreprenoriale necesare într-un mediu socio-economic în schimbare. |
| --- | --- |

(b)

să intensifice legăturile dintre sectorul culturii, cel al educației și cel al afacerilor la nivel local și regional pentru a facilita integrarea tinerilor și a persoanelor care dispun de mai puține oportunități pe piața muncii și să îi doteze cu competențele de comunicare și antreprenoriale necesare într-un mediu socio-economic în schimbare.

Statele membre sunt invitate:

| (a) | împreună cu autoritățile locale și regionale competente, să evalueze nevoile potențiale în materie de competențe ale unei regiuni și să identifice modalitățile prin care cultura poate contribui la politicile destinate îmbunătățirii capitalului uman local; |
| --- | --- |

(a)

împreună cu autoritățile locale și regionale competente, să evalueze nevoile potențiale în materie de competențe ale unei regiuni și să identifice modalitățile prin care cultura poate contribui la politicile destinate îmbunătățirii capitalului uman local;

| (b) | să încurajeze educația artistică și culturală ca element important în cadrul învățării de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

(b)

să încurajeze educația artistică și culturală ca element important în cadrul învățării de-a lungul vieții.

Comisia este invitată:

| (a) | să identifice competențele și abilitățile necesare în sectoarele culturii și creației în contextul noilor provocări rezultate ca urmare a trecerii la era digitală, a schimbărilor demografice și a evoluției situației economice; |
| --- | --- |

(a)

să identifice competențele și abilitățile necesare în sectoarele culturii și creației în contextul noilor provocări rezultate ca urmare a trecerii la era digitală, a schimbărilor demografice și a evoluției situației economice;

| (b) | să mobilizeze instrumentele existente pentru a sprijini mobilitatea în scop educațional a profesioniștilor din sectoarele culturii și creației, inclusiv a tinerilor antreprenori, și să încurajeze noi forme de învățare, precum inițiativele transfrontaliere de învățare inter pares. |
| --- | --- |

(b)

să mobilizeze instrumentele existente pentru a sprijini mobilitatea în scop educațional a profesioniștilor din sectoarele culturii și creației, inclusiv a tinerilor antreprenori, și să încurajeze noi forme de învățare, precum inițiativele transfrontaliere de învățare inter pares.

5.   Consolidarea cooperării culturale transfrontaliere, transnaționale și interregionale

Statele membre și Comisia sunt invitate:

| (a) | să faciliteze cooperarea culturală și mobilitatea operatorilor culturali în diferite regiuni ale Europei; |
| --- | --- |

(a)

să faciliteze cooperarea culturală și mobilitatea operatorilor culturali în diferite regiuni ale Europei;

| (b) | să sprijine dezvoltarea de proiecte și activități culturale transfrontaliere și interregionale care să evidențieze particularitățile locale ale unui teritoriu și să vizeze implicarea cetățenilor. |
| --- | --- |

(b)

să sprijine dezvoltarea de proiecte și activități culturale transfrontaliere și interregionale care să evidențieze particularitățile locale ale unui teritoriu și să vizeze implicarea cetățenilor.

Statele membre sunt invitate:

| (a) | să încurajeze utilizarea instrumentelor politicii de coeziune pentru consolidarea cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale. |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze utilizarea instrumentelor politicii de coeziune pentru consolidarea cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale.

Comisia este invitată:

| (a) | să sprijine în continuare inițiativele culturale în cadrul instrumentelor politicii de coeziune, care au un rol catalizator pentru bunele practici și pentru schimburi, precum și rolul de laboratoare de inovare; |
| --- | --- |

(a)

să sprijine în continuare inițiativele culturale în cadrul instrumentelor politicii de coeziune, care au un rol catalizator pentru bunele practici și pentru schimburi, precum și rolul de laboratoare de inovare;

| (b) | să difuzeze pe scară largă în rândul factorilor interesați studii relevante și exemple de bune practici. |
| --- | --- |

(b)

să difuzeze pe scară largă în rândul factorilor interesați studii relevante și exemple de bune practici.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

Să țină seama de aceste priorități la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor actuale și viitoare de dezvoltare locală și regională, precum și la punerea în aplicare a politicii europene de coeziune, în conformitate cu competențele lor respective.

---

ANEXĂ

În cadrul adoptării prezentelor concluzii, Consiliul reamintește în special următoarele documente de referință:

| — | Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (20 octombrie 2005). |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (20 octombrie 2005).

| — | Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999.

| — | Concluziile Consiliului privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona (24 mai 2007). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona (24 mai 2007).

| — | Comunicarea Comisiei: Agenda pentru un turism european durabil și competitiv (19 octombrie 2007). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei: Agenda pentru un turism european durabil și competitiv (19 octombrie 2007).

| — | Rezoluția Consiliului privind o agendă europeană pentru cultură (16 noiembrie 2007). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului privind o agendă europeană pentru cultură (16 noiembrie 2007).

| — | Concluziile Președinției de la Consiliul European (13-14 martie 2008), în care se recunoștea faptul că un factor-cheie pentru creșterea viitoare este dezvoltarea deplină a potențialului de inovare și de creativitate al cetățenilor europeni, care se bazează pe cultura europeană și pe excelența științifică (7652/08). |
| --- | --- |

—

Concluziile Președinției de la Consiliul European (13-14 martie 2008), în care se recunoștea faptul că un factor-cheie pentru creșterea viitoare este dezvoltarea deplină a potențialului de inovare și de creativitate al cetățenilor europeni, care se bazează pe cultura europeană și pe excelența științifică (7652/08).

| — | Concluziile Consiliului privind competențele interculturale (22 mai 2008). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind competențele interculturale (22 mai 2008).

| — | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010.

| — | Concluziile Consiliului privind cultura drept catalizator pentru creativitate și inovare (12 mai 2009) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind cultura drept catalizator pentru creativitate și inovare (12 mai 2009)

| — | Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii (3 martie 2010) |
| --- | --- |

—

Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii (3 martie 2010)

| — | Cartea verde privind valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (27 aprilie 2010) |
| --- | --- |

—

Cartea verde privind valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (27 aprilie 2010)

Studii:

| — | Aplicarea articolului 151 alineatul (4) din Tratatul CE: Utilizarea fondurilor structurale în domeniul culturii în perioada 1994-1999 (doc. 6929/04). |
| --- | --- |

—

Aplicarea articolului 151 alineatul (4) din Tratatul CE: Utilizarea fondurilor structurale în domeniul culturii în perioada 1994-1999 (doc. 6929/04).

| — | Economia culturii în Europa. Ed. KEA European Affairs (13 noiembrie 2006). |
| --- | --- |

—

Economia culturii în Europa. Ed. KEA European Affairs (13 noiembrie 2006).

| — | Impactul culturii asupra creativității. Ed. KEA European Affairs (iunie 2009). |
| --- | --- |

—

Impactul culturii asupra creativității. Ed. KEA European Affairs (iunie 2009).

| — | Contribuția culturii la dezvoltarea economică locală și regională ca parte a politicii regionale europene (aprilie 2010). |
| --- | --- |

—

Contribuția culturii la dezvoltarea economică locală și regională ca parte a politicii regionale europene (aprilie 2010).

---

Comisia Europeană

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 mai 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2360 |
| JPY | yen japonez | 111,63 |
| DKK | coroana daneză | 7,4421 |
| GBP | lira sterlină | 0,86080 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7960 |
| CHF | franc elvețian | 1,4339 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0848 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,664 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 278,34 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7074 |
| PLN | zlot polonez | 4,1150 |
| RON | leu românesc nou | 4,1820 |
| TRY | lira turcească | 1,9488 |
| AUD | dolar australian | 1,4928 |
| CAD | dolar canadian | 1,3095 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,6421 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8429 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7408 |
| KRW | won sud-coreean | 1 500,79 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7392 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4400 |
| HRK | kuna croată | 7,2715 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 446,75 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1029 |
| PHP | peso Filipine | 57,547 |
| RUB | rubla rusească | 38,4500 |
| THB | baht thailandez | 40,112 |
| BRL | real brazilian | 2,3026 |
| MXN | peso mexican | 16,0745 |
| INR | rupie indiană | 58,0730 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2360

JPY

yen japonez

111,63

DKK

coroana daneză

7,4421

GBP

lira sterlină

0,86080

SEK

coroana suedeză

9,7960

CHF

franc elvețian

1,4339

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0848

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,664

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

278,34

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7074

PLN

zlot polonez

4,1150

RON

leu românesc nou

4,1820

TRY

lira turcească

1,9488

AUD

dolar australian

1,4928

CAD

dolar canadian

1,3095

HKD

dolar Hong Kong

9,6421

NZD

dolar neozeelandez

1,8429

SGD

dolar Singapore

1,7408

KRW

won sud-coreean

1 500,79

ZAR

rand sud-african

9,7392

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4400

HRK

kuna croată

7,2715

IDR

rupia indoneziană

11 446,75

MYR

ringgit Malaiezia

4,1029

PHP

peso Filipine

57,547

RUB

rubla rusească

38,4500

THB

baht thailandez

40,112

BRL

real brazilian

2,3026

MXN

peso mexican

16,0745

INR

rupie indiană

58,0730

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/20

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 mai 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2223 |
| JPY | yen japonez | 109,53 |
| DKK | coroana daneză | 7,4404 |
| GBP | lira sterlină | 0,85205 |
| SEK | coroana suedeză | 9,8275 |
| CHF | franc elvețian | 1,4244 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1270 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,647 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 280,38 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7074 |
| PLN | zlot polonez | 4,1642 |
| RON | leu românesc nou | 4,1839 |
| TRY | lira turcească | 1,9464 |
| AUD | dolar australian | 1,5047 |
| CAD | dolar canadian | 1,3204 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,5370 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8474 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7345 |
| KRW | won sud-coreean | 1 529,06 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7373 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,3495 |
| HRK | kuna croată | 7,2733 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 428,04 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1124 |
| PHP | peso Filipine | 57,591 |
| RUB | rubla rusească | 38,5050 |
| THB | baht thailandez | 39,750 |
| BRL | real brazilian | 2,3236 |
| MXN | peso mexican | 16,2297 |
| INR | rupie indiană | 58,3200 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2223

JPY

yen japonez

109,53

DKK

coroana daneză

7,4404

GBP

lira sterlină

0,85205

SEK

coroana suedeză

9,8275

CHF

franc elvețian

1,4244

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,1270

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,647

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

280,38

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7074

PLN

zlot polonez

4,1642

RON

leu românesc nou

4,1839

TRY

lira turcească

1,9464

AUD

dolar australian

1,5047

CAD

dolar canadian

1,3204

HKD

dolar Hong Kong

9,5370

NZD

dolar neozeelandez

1,8474

SGD

dolar Singapore

1,7345

KRW

won sud-coreean

1 529,06

ZAR

rand sud-african

9,7373

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,3495

HRK

kuna croată

7,2733

IDR

rupia indoneziană

11 428,04

MYR

ringgit Malaiezia

4,1124

PHP

peso Filipine

57,591

RUB

rubla rusească

38,5050

THB

baht thailandez

39,750

BRL

real brazilian

2,3236

MXN

peso mexican

16,2297

INR

rupie indiană

58,3200

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/21

---

Cerere de propuneri – MOVE/SUB/01-2010 privind siguranța rutieră și piața internă: transport pe căi navigabile interioare

2010/C 135/08

Comisia Europeană intenționează să acorde subvenții în valoare totală (orientativă) de 2 250 000 EUR pentru promovarea obiectivelor politicii în domeniul transporturilor. Prioritățile acestei politici au fost stabilite în programul de lucru pe 2010 adoptat de Comisia Europeană.

Principalele subiecte selecționate sunt siguranța rutieră și piața internă a transporturilor pe căi navigabile interioare.

Informații cu privire la această cerere de propuneri sunt disponibile pe site-ul web al Direcției Generale Mobilitate și Transporturi:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/22

---

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

2010/C 135/09

Comisia notifică faptul că măsura antidumping menționată mai jos va expira în scurt timp.

Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 (1) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Trimitere | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oxid de magneziu | Republica Populară Chineză | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 778/2005 al Consiliului (JO L 131, 25.5.2005, p. 1) | 26.5.2010 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Trimitere

Data expirării

Oxid de magneziu

Republica Populară Chineză

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 778/2005 al Consiliului (JO L 131, 25.5.2005, p. 1)

26.5.2010

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/23

---

Comunicare în atenția dlui Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și a dlui Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, adăugați pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 450/2010 al Comisiei

2010/C 135/10

| 1. | Poziția comună 2002/402/PESC (1) solicită Uniunii să înghețe fondurile și resursele economice ale lui Osama ben Laden, ale membrilor organizației Al-Qaida și ale talibanilor, precum și ale altor persoane, grupuri, întreprinderi și entități care au legătură cu aceștia, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1267(1999) și 1333(2000) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către Comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1267(1999) a Consiliului de Securitate al ONU.
  Pe lista întocmită de Comitetul ONU figurează:






  — | Al-Qaida, talibanii și Osama ben Laden; |
| --- | --- | --- |

1.

Poziția comună 2002/402/PESC (1) solicită Uniunii să înghețe fondurile și resursele economice ale lui Osama ben Laden, ale membrilor organizației Al-Qaida și ale talibanilor, precum și ale altor persoane, grupuri, întreprinderi și entități care au legătură cu aceștia, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1267(1999) și 1333(2000) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către Comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1267(1999) a Consiliului de Securitate al ONU.

Pe lista întocmită de Comitetul ONU figurează:

—

Al-Qaida, talibanii și Osama ben Laden;

| — | persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden;
  precum și |
| --- | --- |

—

persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden;

precum și

| — | persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden sau care îi sprijină în orice alt fel. |
| --- | --- |

—

persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden sau care îi sprijină în orice alt fel.

Printre actele sau activitățile care indică faptul că o persoană, un grup, o întreprindere sau o entitate este „în legătură cu” Al-Qaida, cu Osama ben Laden sau cu talibanii se numără:

| (a) | participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau săvârșirea de acte sau activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul Al-Qaida, al talibanilor sau al lui Osama ben Laden ori al oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate; |
| --- | --- |

(a)

participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau săvârșirea de acte sau activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul Al-Qaida, al talibanilor sau al lui Osama ben Laden ori al oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate;

| (b) | furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și de material conex oricăruia dintre aceștia; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și de material conex oricăruia dintre aceștia;

| (c) | efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia;
  sau |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia;

sau

| (d) | sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia.

| 2. | La 11 mai 2010, comitetul ONU a hotărât adăugarea dlui Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și a dlui Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. pe lista în cauză. Aceștia pot adresa oricând o cerere comitetului ONU, însoțită de orice document justificativ, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a-i fi inclus pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Pentru informații suplimentare, a se vedea pagina de internet: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

La 11 mai 2010, comitetul ONU a hotărât adăugarea dlui Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și a dlui Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. pe lista în cauză. Aceștia pot adresa oricând o cerere comitetului ONU, însoțită de orice document justificativ, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a-i fi inclus pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Pentru informații suplimentare, a se vedea pagina de internet: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Ca urmare a deciziei ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (UE) nr. 450/2010 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (3). Prin această modificare, efectuată în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) și a articolului 7a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 881/2002, dl Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și dl Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi sunt incluși pe lista care figurează în anexa I la regulamentul menționat („anexa I”).
  Următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se aplică persoanelor și entităților adăugate la anexa I:






  1. | înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care aparțin persoanelor în cauză, se află în posesia acestora ori sunt deținute de acestea, precum și interzicerea (ca orice persoană) să pună la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau să le utilizeze în beneficiul acestora [articolele 2 și 2a (4)];
  precum și |
| --- | --- | --- |

3.

Ca urmare a deciziei ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (UE) nr. 450/2010 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (3). Prin această modificare, efectuată în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) și a articolului 7a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 881/2002, dl Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani și dl Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi sunt incluși pe lista care figurează în anexa I la regulamentul menționat („anexa I”).

Următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se aplică persoanelor și entităților adăugate la anexa I:

1.

înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care aparțin persoanelor în cauză, se află în posesia acestora ori sunt deținute de acestea, precum și interzicerea (ca orice persoană) să pună la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau să le utilizeze în beneficiul acestora [articolele 2 și 2a (4)];

precum și

| 2. | interzicerea de a acorda, de a vinde, furniza sau transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consultanță tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3). |
| --- | --- |

2.

interzicerea de a acorda, de a vinde, furniza sau transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consultanță tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3).

| 4. | Articolul 7a din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 (5) prevede un proces de revizuire atunci când persoanele incluse pe listă prezintă observații cu privire la motivele includerii pe listă. Persoanele fizice și entitățile care au fost incluse în anexa I prin Regulamentul (UE) nr. 450/2010 pot adresa Comisiei o cerere în care solicită să li se aducă la cunoștință motivele includerii lor pe lista respectivă. Cererea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Articolul 7a din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 (5) prevede un proces de revizuire atunci când persoanele incluse pe listă prezintă observații cu privire la motivele includerii pe listă. Persoanele fizice și entitățile care au fost incluse în anexa I prin Regulamentul (UE) nr. 450/2010 pot adresa Comisiei o cerere în care solicită să li se aducă la cunoștință motivele includerii lor pe lista respectivă. Cererea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune în contestare privind Regulamentul (UE) nr. 450/2010, conform condițiilor prevăzute la articolul 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune în contestare privind Regulamentul (UE) nr. 450/2010, conform condițiilor prevăzute la articolul 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| 6. | Datele cu caracter personal referitoare la persoanele în cauză vor fi prelucrate în conformitate cu normele din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare (în prezent, ale Uniunii) și privind libera circulație a acestor date (6). Orice solicitare, de exemplu solicitările de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu, dreptul de acces la datele cu caracter personal sau dreptul la rectificarea acestora) se adresează Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus. |
| --- | --- |

6.

Datele cu caracter personal referitoare la persoanele în cauză vor fi prelucrate în conformitate cu normele din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare (în prezent, ale Uniunii) și privind libera circulație a acestor date (6). Orice solicitare, de exemplu solicitările de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu, dreptul de acces la datele cu caracter personal sau dreptul la rectificarea acestora) se adresează Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus.

| 7. | Din motive organizatorice, se atrage atenția persoanelor și entităților adăugate pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

7.

Din motive organizatorice, se atrage atenția persoanelor și entităților adăugate pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat.

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 4. Poziție comună modificată ultima dată prin Poziția comună 2003/140/PESC (JO L 53, 28.2.2003, p. 62).

(2)  JO L 217, 26.5.2010, p. 8.

(3)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

(4)  Articolul 2a a fost introdus prin Regulamentul (CE) nr. 561/2003 al Consiliului (JO L 82, 29.3.2003, p. 1).

(5)  Articolul 7a a fost introdus prin Regulamentul (UE) nr. 1286/2009 al Consiliului (JO L 346, 23.12.2009, p. 42).

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/25

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 135/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ-REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„LIMONE DI SIRACUSA”

NR. CE: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă-rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresă: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Denumire:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresă:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 0646455104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Grup:

| Denumire: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Adresă: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Denumire:

Consorzio del Limone di Siracusa

Adresă:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

Tel.

+39 093138234

Fax

+39 093138234

E-mail:

—

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tip de produs:

| Clasa 1.6: | Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6:

Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Limone di Siracusa”

4.2.   Descriere:

Indicația geografică protejată „Limone di Siracusa” este rezervată soiului „Femminello” și clonelor sale, aparținând speciei botanice Citrus lemon (L) Burm, cultivat în instalații specializate pe teritoriul provinciei Siracusa, definit la punctul 4.3.

Elementele care caracterizează tipurile de fructe, în funcție de perioada de recoltare, sunt enumerate în continuare.

„Primofiore”: sunt fructele recoltate începând de la 1 octombrie până la 14 aprilie, având următoarele caracteristici:

culoarea cojii: de la verde deschis la galben-lămâie;

forma: eliptică;

calibrul: de la mediu la mare;

greutatea fructelor: cel puțin 100 g;

pulpa: de culoare verde deschis sau galben-lămâie;

sucul: de culoare galben-lămâie;

conținutul minim de suc filtrat: minimum 34 % din greutate;

gradul Brix al pulpei: minimum 7;

aciditatea: minimum 6 %.

„Bianchetto” sau „Maiolino” (sau lămâia de primăvară): sunt fructele recoltate începând de la 15 aprilie până la 30 iunie, având următoarele caracteristici:

culoarea cojii: galben deschis;

forma: eliptică sau ovală;

calibrul: mare;

greutatea: cel puțin 100 g;

pulpa: de culoare galbenă;

sucul: de culoare galben-lămâie;

conținutul minim de suc filtrat: minimum 30 % din greutate;

gradul Brix al pulpei: minimum 6,5;

aciditatea: minimum 5,5 %.

„Verdello” (sau lămâia de vară): sunt fructele recoltate începând de la 1 iulie până la 30 septembrie, având următoarele caracteristici:

culoarea cojii: verde deschis;

forma: eliptică-sferică;

calibrul: mediu spre mare;

greutatea: cel puțin 100 g;

pulpa: galben-lămâie;

sucul: de culoare galben-lămâie;

conținutul minim de suc filtrat: minimum 25 % din greutate;

gradul Brix al pulpei: minimum 6;

aciditatea: minimum 5,5 %.

Fructele care beneficiază de indicația geografică protejată „Limone di Siracusa” trebuie să fie comercializate proaspete, în categoriile „Extra” și „I”; calibrele admise sunt: 3, 4, 5.

4.3.   Aria geografică:

Aria geografică de cultivare a IGP „Limone di Siracusa” cuprinde comunele Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino și Priolo Gargallo.

Această arie geografică nu se întinde pe mai mult de 10 km de la malul Mării Ionice și nu depășește altitudinea de 210 metri față de nivelul mării, fiind delimitată la nord de văile cu expunere sudică ale torentului Porcaria și la sud de văile cu expunere sudică ale râului Tellaro.

4.4.   Dovada originii:

Toate etapele procesului de producție trebuie supravegheate, înregistrând produsele la intrare și la ieșire, pentru fiecare etapă în parte. În acest mod și prin înscrierea în registrele corespunzătoare, gestionate de organismul de control, a parcelelor cadastrale cultivate, a cultivatorilor-producători și a ambalatorilor, precum și prin declararea la timp a cantităților produse către organismul de control, se garantează trasabilitatea produsului. Orice persoană fizică sau juridică al cărei nume este înscris în registrele respective se va supune controlului efectuat de organismul de control în conformitate cu caietul de sarcini și cu planul de control.

4.5.   Metoda de obținere:

Distanța de însămânțare, modalitățile de cultivare și sistemele de elagare trebuie să garanteze echilibrul și dezvoltarea perfectă a plantei și, de asemenea, o aerisire și o expunere la soare corespunzătoare. Densitatea maximă de plantare este de 400 de plante la hectar. În cazul sistemelor dinamice, densitatea maximă admisă este de 850 de plante la hectar.

Portaltoaiele sunt următoarele: „Arancio amaro”, „Poncirus trifoliata”, „Citrange Troyer”, „Citrange Carrizo” și „Citrus macrophylla”, toate având o mare stabilitate genetică.

Recoltarea fructelor trebuie efectuată manual.

Fructele trebuie desprinse cu ajutorul foarfecelor de recoltare, prin tăierea pedunculului. Recoltarea se efectuează direct de pe plantă, conform metodelor tradiționale, într-un stadiu de dezvoltare a fructelor care să garanteze bune calități organoleptice și estetice ale acestora.

Producția maximă admisă de lămâi este fixată la 29 t/ha pentru întregul an de producție, cuprinzând fructele provenite din toate înfloririle.

4.6.   Legătură:

„Limone di Siracusa” se caracterizează prin conținutul mare de suc, prin calibrul său care variază de la mediu la mare și prin calendarul de recoltare care se întinde pe durata întregului an. Aceste caracteristici se datorează condițiilor pedoclimatice ale teritoriului și soiurilor existente în aria de producție. „Limone di Siracusa” se cultivă de-a lungul fâșiei de coastă și în anumite zone interne limitate, cum ar fi văile cursurilor de apă care brăzdează provincia Siracusa. Analiza valorilor medii anuale ale temperaturilor înregistrate în câmpia de coastă a Siracusei arată că această regiune beneficiază de condiții de climă temperată, din octombrie până în martie, și aridă, din aprilie până în septembrie. În întreaga regiune, terenurile prezintă un grad de fertilitate optim, sunt relativ profunde și bogate în elemente nutritive și substanțe organice.

Apa este factorul determinant pentru cultivarea lămâilor. În aria de producție a „Limone di Siracusa” rezervele de apă sunt garantate de marele bazin hidrologic subteran al platoului iblean, care constituie cel mai important rezervor natural de apă al întregii Sicilii, precum și de cursurile de apă de suprafață. Prezența apei, atât în sol, cât și sub formă de umiditate atmosferică, are un rol decisiv în determinarea calității fructelor „Limone di Siracusa”. Practic, absența stresului hidrologic și umiditatea atmosferică de valoare medie permit obținerea de fructe mai suculente, cu formă regulată, cu coaja fină și care pot fi culese 12 luni pe an.

Sicilia se mândrește cu o tradiție istorică în cultivarea citricelor, iar respectul pentru tradițiile seculare, transmis din generație în generație, se păstrează și astăzi în regiunea Siracusei, dând naștere unei școli proprii de specialiști în cultivarea „Limone di Siracusa”.

4.7.   Organism de control:

Organismul de control îndeplinește condițiile stabilite de standardul EN 45011.

| Denumire: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Adresă: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Denumire:

Det Norske Veritas Italia

Adresă:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

Tel.

+39 095370020

Fax

+39 095372871

E-mail:

—

4.8.   Etichetare:

Pentru fructele ambalate, trebuie obligatoriu indicate, fie prin tipărire directă permanentă, cu caractere lizibile și vizibile, pe cel puțin una din laturile ambalajului, fie printr-o etichetă integrată în ambalaj sau fixată foarte bine pe acesta: soiul, originea, categoria, calibrul, lotul.

Pentru fructele vândute în vrac, este obligatorie etichetarea individuală în procent de 100 %.

Materialele folosite pentru ambalare sunt: carton, lemn, plastic. Este admisă utilizarea ambalajelor din plastic reciclabile, închiriate. Ambalajele admise sunt: plase și pungi dotate cu o bandă de plastic atașată plasei. Pe toate ambalajele trebuie să figureze sigla „Limone di Siracusa”.

Sigla este compusă dintr-un oval orizontal care conține o reprezentare în alb și negru a amfiteatrului grec din Siracuza, în a cărui „cavea” (spațiul semicircular destinat publicului) sunt așezate două lămâi, în partea dreaptă. Una dintre acestea este întreagă, are o frunză și este așezată în fundal, iar cealaltă este prezentată în secțiune și acoperă în parte lămâia din fundal. Lămâia cu frunză are un peduncul, iar frunza este de culoare verde, în cvadricromie. Frunza este îndreptată spre centrul siglei și acoperă în parte lămâia de care este atașată prin peduncul.

În interiorul ovalului, în partea de sus, figurează inscripția „Limone di Siracusa”.

Este interzisă adăugarea oricărui alt calificativ sau a oricărei alte mențiuni față de cele prevăzute în mod expres, inclusiv a adjectivelor de tipul „fine, superiore, selezionato, scelto” (fină, superioară, selecționată, aleasă) sau similare. Nu este permisă folosirea termenilor laudativi.

Image

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 26.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/29

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 135/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„ARANCIA DI RIBERA”

NR. CE: IT-DOP-0005-0669-07.01.2008

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Arancia di Ribera”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.6: | Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6:

Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Denumirea de origine protejată „Arancia di Ribera” este rezervată pentru produsele provenite din următoarele soiuri: Brasiliano cu clonele: Brasiliano comun, Brasiliano îmbunătățit, Washington Navel, Washington Navel comun, Washington Navel îmbunătățit, Washington Navel 3033, Navelina cu clonele: Navelina comun, Navelina îmbunătățit și Navelina ISA 315. La momentul comercializării, produsul DOP „Arancia di Ribera” prezintă următoarele caracteristici: fruct (hesperidă) cu diametru de minimum 70 mm; calibru minim de 6, conform clasificării europene; formă tipică sferică-elipsoidală (ovoidă sau aplatizată sau eliptică), cu „buric” intern; coajă de culoare portocalie uniformă, cu tendință spre roșiatic spre sfârșitul iernii; pulpă de culoare portocalie uniformă, textură fină și fermă, fără semințe; suc de culoare portocalie; conținut minim de suc de 40 %; conținut de substanțe solide solubile cuprins între 9 și 15 °Brix, aciditate cuprinsă între 0,75 și 1,50; raport substanțe solide solubile/acizi organici titrabili de minimum 8. DOP „Arancia di Ribera” este rezervată portocalelor care aparțin categoriilor comerciale „Extra” și „I”.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

În vederea menținerii calității și integrității fructelor care beneficiază de „DOP”, toate operațiunile de ambalare trebuie să se desfășoare în interiorul ariei de producție delimitate la punctul 4, deoarece transportul pe distanțe lungi și manipulările ulterioare ar putea favoriza apariția unor fenomene patogene și contaminarea produsului.

De fapt, produsul „Arancia di Ribera” nu este supus niciunui tratament chimic, nici înainte sau după recoltare și nici în faza de ambalare. Astfel, absența conservanților pe coajă face ca produsul să fie mai sensibil la transport și manipulări.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Produsul „Arancia di Ribera” DOP este comercializat în următoarele ambalaje:

| — | recipiente și/sau lădițe din lemn, plastic sau carton, cu greutatea maximă de 25 kg; |
| --- | --- |

—

recipiente și/sau lădițe din lemn, plastic sau carton, cu greutatea maximă de 25 kg;

| — | plase cu greutatea maximă de 5 kg; |
| --- | --- |

—

plase cu greutatea maximă de 5 kg;

| — | tăvi alveolare cu greutatea maximă de 40 kg. |
| --- | --- |

—

tăvi alveolare cu greutatea maximă de 40 kg.

Recipientele, plasele și tăvile alveolare trebuie să fie sigilate în așa fel încât conținutul să nu poată fi extras fără ruperea sigiliului.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Eticheta prezentă pe ambalaj cuprinde în mod obligatoriu următoarele informații, scrise clar și lizibil, cu litere de tipar:

| — | denumirea „Arancia di Ribera” DOP și logoul, cu caractere mai mari decât ale oricărei alte mențiuni prezente pe etichetă; |
| --- | --- |

—

denumirea „Arancia di Ribera” DOP și logoul, cu caractere mai mari decât ale oricărei alte mențiuni prezente pe etichetă;

| — | soiurile de portocale: Brasiliano, Washington navel și Navelina; |
| --- | --- |

—

soiurile de portocale: Brasiliano, Washington navel și Navelina;

| — | numele, denumirea comercială, adresa producătorului și/sau a ambalatorului. |
| --- | --- |

—

numele, denumirea comercială, adresa producătorului și/sau a ambalatorului.

Categoria comercială „Extra” sau „I”

Este interzisă adăugarea oricăror alte calificative care nu sunt prevăzute în mod expres. Totuși, este permisă utilizarea unor indicații care fac referire la mărci private, cu condiția ca acestea să nu aibă caracter laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul, a indicațiilor referitoare la numele producătorului de pe a cărui exploatație provine produsul, precum și a altor mențiuni veridice și verificabile, admise de legislația în vigoare. Menționarea săptămânii recoltării fructelor este facultativă.

Logoul „Arancia di Ribera DOP” este alcătuit din:

Mențiunea „Arancia di Ribera D.O.P. Denominazione Di Origine Protetta”, care folosește tipul de caractere „Textile”, „Arancia di Ribera”, cu litere mici cu inițială majusculă, cu excepția prepoziției „di”, „D.O.P.” scris cu majuscule urmate de punct și „Denominazione Di Origine Protetta” cu majuscule. Mențiunea „Arancia di Ribera” este încadrată în partea superioară de o linie schițând parțial, ca un orizont, forma fructului, cu contururile și culorile tipice ale portocalei din varietatea „Arancia di Ribera”: dimensiune mare, coajă de culoare portocalie și frunze mari. În partea stângă a mențiunii „D.O.P” este reprezentat stilizat conturul geografic al Siciliei. Etichetele prezente pe ambalaje trebuie să conțină următoarele indicații, scrise clar și lizibil, cu litere de tipar:

Image

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a „Arancia di Ribera” se întinde de-a lungul luncilor și versanților râurilor Verdura, Magazzolo, Platani și Carboj și cuprinde zonele din provincia Agrigento aflate în comunele: Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana și Villafranca Sicula și, din provincia Palermo, comuna Chiusa Sclafani.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Zona în care este cultivată Arancia di Ribera este o adevărată „oază portocalieră”, ruptă complet de contextul regional al cultivării citricelor. Livezile de portocalii sunt situate pe laturile și versanții râurilor Verdura, Magazzolo, Platani și Carboj. Solurile, care sunt de tipul vertisolurilor și inceptisolurilor, au un mare potențial agricol, atât datorită conținutului bogat în minerale, cât și grație texturii lor.

Vara, pentru a face față lipsei ploilor, livezile de citrice situate în zona Arancia di Ribera sunt irigate printr-un sistem de conducte care utilizează apele acumulate de barajele Castello, Arancio și Prizzi, provenind din râurile Magazzolo, Carboj, respectiv Verdura.

Aceste râuri furnizează din abundență apă de o calitate optimă, cu o compoziție echilibrată și conductivitate scăzută, fără elemente poluante.

Prezența mării face ca pe tot parcursul anului să existe condiții de temperatură și umiditate care răspund perfect necesităților ecofiziologice ale portocalilor, constatându-se destul de rar daune cauzate de calamități naturale, cum ar fi gerul sau vânturile Sirocco, responsabile pentru daune considerabile cauzate recoltelor.

5.2.   Specificitatea produsului:

Specificitatea portocalelor „Arancia di Ribera” constă în senzația clară de suculență și rezistența redusă la masticație a membranei care acoperă feliile individuale și celulele epidermale interne; această ultimă senzație este aproape mereu asociată cu percepția de „topire în gură”.

Mai mult, produsul „Arancia di Ribera” este caracterizat și de un raport ridicat între substanțele solide solubile și acizi, de o senzație plăcută de crocant și de persistență gustativă, particularități care fac ca această portocală să fie recomandată în mod deosebit pentru consum în stare proaspătă, datorită gustului foarte dulce și lipsei amărăciunii. Alte elemente care disting „Arancia di Ribera” sunt coloritul portocaliu intens al cojii și al sucului.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Caracteristicile produsului „Arancia di Ribera” sunt legate de combinația istorică dintre factorii naturali, precum clima, terenul, apa, și capacitatea profesională a agricultorului local.

Solurile sunt bogate în minerale primare foarte ușor asimilabile, cu o capacitate de schimb cationic ridicată (> 20 meq/100 g), caracteristică ce ajută la creșterea semnificativă a aportului de potasiu schimbabil disponibil pentru plante. Aportul ridicat de potasiu, care favorizează migrarea zaharurilor din rădăcini, frunze și ramuri până la fructe, coroborat cu condițiile climatice tipic mediteraneene, contribuie decisiv la creșterea conținutului de zaharuri și a calității gustative a portocalelor „Arancia di Ribera”.

În aceste zone, solurile, formate din sedimente aluviale, sunt caracterizate de o textură echilibrată, legată de conținutul ridicat de argilă, temperat de nisip si pietricele foarte frecvente, care asigură libera circulație a aerului și a apei și permit instaurarea proceselor biologice, cu stabilirea unei microflore „pozitive”, care, favorizând sinteza de substanțe organice, facilitează asimilarea elementelor nutritive și a apei și contribuie la suculența fructului. Calitatea optimă și abundența apei furnizate de râurile Magazzolo, Carboj și Verdura și absența substanțelor poluante în teren permit o irigare perfectă, ideală pentru sporirea calităților organoleptice ale acestui produs. Tocmai aceste condiții pedoclimatice conferă produsului culoarea portocalie intensă și mai ales suculența care face ca portocala să fie recomandată și ca fruct pentru suc.

Din anul 1950, produsul este cunoscut pe piețele naționale sub denumirea de „Arancia di Ribera”. Un impuls mai mare pentru succesul portocalei este reprezentat de organizarea în 1966 a unui târg, „Fiera Mercato”, care a devenit, începând cu anul 1985, festivalul „Sagra dell’Arancia di Ribera”. Documente istorice atestă obținerea de producții excelente de portocale în valea râului Verdura încă de la începutul anilor 1800 și descriu o zonă bogată, cu ape foarte dulci și produse care erau transportate la Palermo și exportate până în America.

Elementul esențial în obținerea acestor recolte a fost întotdeauna agricultorul, care a știut să profite cât mai mult de perfecta adaptare a soiurilor la zonă și să introducă inovații simple dar eficace care au permis adaptarea cultivării portocalelor „Arancia di Ribera” la vremuri și la noile exigențe de cultivare, fără a intra în conflict cu tradițiile și cultura locală. În acest sens, s-au răspândit acele inovații care au dus de-a lungul anilor la economii din punctul de vedere al gestionării, cum ar fi, de exemplu, irigarea cu un sistem de conducte de joasă presiune, care face economie de apă, și utilizarea unei foarfeci pneumatice la tăierea ramurilor pomilor. Teritoriul agricol al zonei Ribera a reprezentat timp de multe decenii punctul de reper cel mai avansat din întreaga regiune, și în unele cazuri, chiar la nivel național, datorită competențelor profesionale și tehnicilor avansate de cultivare dezvoltate de către agricultori, precum și grație calității recoltelor obținute, care continuă să înregistreze un foarte mare succes.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Textul consolidat al caietului de sarcini referitor la producție este disponibil:

| — | la următoarea adresă web: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  Sau: |
| --- | --- |

—

la următoarea adresă web: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

Sau:

| — | accesând direct pagina de internet a ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” („Produse de calitate”) (în partea stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all' esame dell' UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” [„Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE – Regulamentul (CE) nr. 510/2006”]. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina de internet a ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” („Produse de calitate”) (în partea stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all' esame dell' UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” [„Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE – Regulamentul (CE) nr. 510/2006”].

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---