# Europos Sąjungos C 143/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.143.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 143 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 2d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.143.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 143

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 2d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 143/01 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Belgijos stabilumo programos | 1 |
| 2010/C 143/02 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lietuvos konvergencijos programos | 6 |
| 2010/C 143/03 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 12 |
| 2010/C 143/04 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lenkijos konvergencijos programos | 17 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 143/01

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Belgijos stabilumo programos

1

2010/C 143/02

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lietuvos konvergencijos programos

6

2010/C 143/03

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos

12

2010/C 143/04

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lenkijos konvergencijos programos

17

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 143/05 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Komunikatas pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytą tvarką dėl valstybių narių muitinių teikiamos informacijos dėl prekių klasifikavimo muitinės nomenklatūroje | 26 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 143/05

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Komunikatas pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytą tvarką dėl valstybių narių muitinių teikiamos informacijos dėl prekių klasifikavimo muitinės nomenklatūroje

26

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 143/08 | Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 1,00 % 2010 m. birželio 1 d. – Euro kursas | 27 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 143/09 | Pranešimas apie paraiškas išduoti leidimą žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius vadinamojoje Costa del Sole zonoje – Italijos Respublika – Sicilijos regionas – Regioninis energetikos ir viešųjų paslaugų generalinis direktoratas – Regioninis energetikos departamentas – Regioninė kalnakasybos pramonės administracija (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 143/08

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 1,00 % 2010 m. birželio 1 d. – Euro kursas

27

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 143/09

Pranešimas apie paraiškas išduoti leidimą žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius vadinamojoje Costa del Sole zonoje – Italijos Respublika – Sicilijos regionas – Regioninis energetikos ir viešųjų paslaugų generalinis direktoratas – Regioninis energetikos departamentas – Regioninė kalnakasybos pramonės administracija (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.)

28

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 143/10 | Pranešimas apie antidempingo priemones, taikomas tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų (angl. side-by-side) šaldytuvams: bendrovės, kuriai taikomas individualus antidempingo muitas, adreso pasikeitimas | 30 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 143/11 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 143/10

Pranešimas apie antidempingo priemones, taikomas tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų (angl. side-by-side) šaldytuvams: bendrovės, kuriai taikomas individualus antidempingo muitas, adreso pasikeitimas

side-by-side

30

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 143/11

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Belgijos stabilumo programos

2010/C 143/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Belgijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Belgijos stabilumo programą.

| (2) | Dėl pasaulio prekybos nuosmukio ir kartu dėl mažėjančio pasitikėjimo, poveikio turtui ir griežtesnių kreditavimo sąlygų 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje įvyko staigus Belgijos ekonomikos susitraukimas. Nors nuosmukis buvo labai staigus, antrąjį 2009 m. pusmetį jį pakeitė palyginti veržlus atsigavimas, kurį iš dalies lėmė laikinieji veiksniai, įskaitant (vidaus ir užsienio) skatinamųjų priemonių paketus ir teigiamą atsargų poveikį.
  Dėl tebesančių kliūčių, kurių atsiranda dėl finansų įstaigų restruktūrizavimo, tolesnio nedarbo augimo ir menko gamybos pajėgumų panaudojimo, pirmąjį 2010 m. pusmetį augimas, kaip manoma, vėl sulėtės. Pasaulio prekybos atsigavimas gali būti ypač naudingas Belgijos ekonomikos gaivinimui, nes ekonomika yra labai atvira, tačiau šios paskatos mastas dėl Belgijos sąnaudų konkurencingumo sumažėjimo per kelerius pastaruosius metus gali būti ribotas. Nuosmukis labai pakenkė valstybės finansams. Valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,2 % BVP 2008 m. iki 5,9 % BVP 2009 m. Be to, nors 2000–2007 m., įgyvendinant apskritai apdairią fiskalinę politiką, valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis mažėjo, 2008 m. dėl intervencijų į finansų sektorių šis santykis vėl ėmė didėti (iki 97,9 % 2009 m.). 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba nusprendė, kad Belgijoje yra perviršinis deficitas, ir priėmė rekomendaciją, pagal kurią deficitas turi būti ištaisytas iki 2012 m., imantis fiskalinių priemonių, kurių vidutinis metinis poveikis sudarytų 0,75 % BVP. Dėl smarkaus valstybės finansų būklės pablogėjimo, visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, kuris yra didesnis už vidurkį, ir didelių neapibrėžtųjų įsipareigojimų, atsiradusių po finansų sistemos stabilizavimo operacijų, kyla būtinybė imtis nenutrūkstamo biudžeto konsolidavimo ir struktūrinių reformų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(2)

Dėl pasaulio prekybos nuosmukio ir kartu dėl mažėjančio pasitikėjimo, poveikio turtui ir griežtesnių kreditavimo sąlygų 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje įvyko staigus Belgijos ekonomikos susitraukimas. Nors nuosmukis buvo labai staigus, antrąjį 2009 m. pusmetį jį pakeitė palyginti veržlus atsigavimas, kurį iš dalies lėmė laikinieji veiksniai, įskaitant (vidaus ir užsienio) skatinamųjų priemonių paketus ir teigiamą atsargų poveikį.

Dėl tebesančių kliūčių, kurių atsiranda dėl finansų įstaigų restruktūrizavimo, tolesnio nedarbo augimo ir menko gamybos pajėgumų panaudojimo, pirmąjį 2010 m. pusmetį augimas, kaip manoma, vėl sulėtės. Pasaulio prekybos atsigavimas gali būti ypač naudingas Belgijos ekonomikos gaivinimui, nes ekonomika yra labai atvira, tačiau šios paskatos mastas dėl Belgijos sąnaudų konkurencingumo sumažėjimo per kelerius pastaruosius metus gali būti ribotas. Nuosmukis labai pakenkė valstybės finansams. Valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,2 % BVP 2008 m. iki 5,9 % BVP 2009 m. Be to, nors 2000–2007 m., įgyvendinant apskritai apdairią fiskalinę politiką, valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis mažėjo, 2008 m. dėl intervencijų į finansų sektorių šis santykis vėl ėmė didėti (iki 97,9 % 2009 m.). 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba nusprendė, kad Belgijoje yra perviršinis deficitas, ir priėmė rekomendaciją, pagal kurią deficitas turi būti ištaisytas iki 2012 m., imantis fiskalinių priemonių, kurių vidutinis metinis poveikis sudarytų 0,75 % BVP. Dėl smarkaus valstybės finansų būklės pablogėjimo, visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, kuris yra didesnis už vidurkį, ir didelių neapibrėžtųjų įsipareigojimų, atsiradusių po finansų sistemos stabilizavimo operacijų, kyla būtinybė imtis nenutrūkstamo biudžeto konsolidavimo ir struktūrinių reformų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui užtikrinti.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Belgijai svarbu imtis reformų, kurios didintų konkurencingumą, ypač tinklų pramonės sektoriuose, ir kurios didintų darbo pasiūlą, įskaitant reformas darbo rinkoje (be kita ko, susijusias su darbo užmokesčio formavimo sistema ir paskatomis pradėti dirbti) ir pensijų sistemoje. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Belgijai svarbu imtis reformų, kurios didintų konkurencingumą, ypač tinklų pramonės sektoriuose, ir kurios didintų darbo pasiūlą, įskaitant reformas darbo rinkoje (be kita ko, susijusias su darbo užmokesčio formavimo sistema ir paskatomis pradėti dirbti) ir pensijų sistemoje.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad, 3,1 % 2009 m. susitraukęs realusis BVP, 2010 m. padidės 1,1 %, 2011 m. augimas paspartės iki 1,7 %, o 2012 m. – iki 2,2 %. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę manoma, kad metinis BVP augimas 2010 m. bus šiek tiek teigiamas (0,6 %), o 2011 m. paspartės iki 1,5 %. Tačiau atsižvelgiant į naujesnę informaciją, įskaitant geresnį, negu tikėtasi, antrojo 2009 m. pusmečio rezultatą, šios projekcijos atrodo sumažintos. Vidaus paklausos poveikis augimui 2010 m. numatomoje augimo struktūroje atrodo šiek tiek perdėtas, bet vėlesnių metų struktūra atrodo tikroviška. Taigi, remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (2), programoje pateiktos augimo prielaidos yra iš esmės įtikinamos, o augimo struktūra 2010 m. yra palanki. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos. Kita vertus, darbo užmokesčio augimo prielaidos atrodo kiek per didelės, nes dėl menkesnio darbo sąnaudų augimo kitose euro zonos šalyse, Belgijoje esant dideliam nedarbui, darbo užmokestis šalyje turėtų didėti lėčiau. Be to, numatomas darbo sąnaudų vienam darbuotojui padidėjimas yra gerokai didesnis už numatomą našumo augimą. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad, 3,1 % 2009 m. susitraukęs realusis BVP, 2010 m. padidės 1,1 %, 2011 m. augimas paspartės iki 1,7 %, o 2012 m. – iki 2,2 %. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę manoma, kad metinis BVP augimas 2010 m. bus šiek tiek teigiamas (0,6 %), o 2011 m. paspartės iki 1,5 %. Tačiau atsižvelgiant į naujesnę informaciją, įskaitant geresnį, negu tikėtasi, antrojo 2009 m. pusmečio rezultatą, šios projekcijos atrodo sumažintos. Vidaus paklausos poveikis augimui 2010 m. numatomoje augimo struktūroje atrodo šiek tiek perdėtas, bet vėlesnių metų struktūra atrodo tikroviška. Taigi, remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (2), programoje pateiktos augimo prielaidos yra iš esmės įtikinamos, o augimo struktūra 2010 m. yra palanki. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos. Kita vertus, darbo užmokesčio augimo prielaidos atrodo kiek per didelės, nes dėl menkesnio darbo sąnaudų augimo kitose euro zonos šalyse, Belgijoje esant dideliam nedarbui, darbo užmokestis šalyje turėtų didėti lėčiau. Be to, numatomas darbo sąnaudų vienam darbuotojui padidėjimas yra gerokai didesnis už numatomą našumo augimą.

| (5) | Programoje 2009 m. numatomas 5,9 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Smarkus pablogėjimas, palyginti su 2008 m. deficitu, kuris sudarė 1,2 % BVP, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams, bet prie jo taip pat prisidėjo ir vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) patvirtintos skatinamosios priemonės, kurios sudaro 0,5 % BVP. Pablogėjimas daugiausia atspindi išlaidų ir BVP santykio padidėjimą. Pagal programą planuojama, kad 2010 ir 2011 m., o dar labiau 2012 m. fiskalinė politika bus ribojamoji, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m. ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę. Tai iš esmės atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, taip pat atsižvelgiant į didelį valstybės skolos ir BVP santykį ir didesnį už vidurkį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

(5)

Programoje 2009 m. numatomas 5,9 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Smarkus pablogėjimas, palyginti su 2008 m. deficitu, kuris sudarė 1,2 % BVP, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams, bet prie jo taip pat prisidėjo ir vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) patvirtintos skatinamosios priemonės, kurios sudaro 0,5 % BVP. Pablogėjimas daugiausia atspindi išlaidų ir BVP santykio padidėjimą. Pagal programą planuojama, kad 2010 ir 2011 m., o dar labiau 2012 m. fiskalinė politika bus ribojamoji, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m. ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę. Tai iš esmės atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, taip pat atsižvelgiant į didelį valstybės skolos ir BVP santykį ir didesnį už vidurkį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui.

| (6) | Pagal programą valdžios sektoriaus deficito tikslas 2010 m. yra 4,8 % BVP, o tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. federaliniame biudžete numatytas 5,6 % BVP deficitas. 2010 m. biudžeto tikslas sumažintas atsižvelgus į atnaujintoje programoje pateiktas palankesnes makroekonomines perspektyvas (dėl kurių deficitas mažėja maždaug 0,3 % BVP), taip pat į tai, kad federaliniame biudžete neatsižvelgiama į kitų valdžios lygmenų planuojamas konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro 0,5 % BVP. Pagal atnaujintą programą pajamų santykis padidėja nuo 47,7 % BVP 2009 m. iki 49,1 % 2010 m., o išlaidų santykis padidėja nuo 53,7 iki 53,9 % BVP. Programoje nurodytas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, perskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką) rodo pagerėjimą nuo 3,8 % BVP 2009 m. iki 3,4 % BVP 2010 m. Atsižvelgiant į tai, kad programoje kai kurios iš 2009 m. laikinųjų skatinamųjų priemonių (0,2 % BVP) klasifikuotos kaip vienkartinės priemonės, bendras koregavimas sudarytų 0,5 % BVP. Struktūrinio balanso pagerėjimas 2010 m. atspindi konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro maždaug 1 % BVP. Šios priemonės, be kita ko, apima gyventojų pajamų mokesčių padidinimą Flandrijoje, akcizų didinimą, pelno mokesčių didinimą, nefiskalines pajamas iš bankų sektoriaus ir atominės energijos gamintojų bei sutaupytas lėšas tarpinio vartojimo ir darbo užmokesčio išlaidų srityse. Tai iš dalies atsveria ekspansinė išlaidų augimo tendencija, kurią lėmė priemonės, kurių imtasi anksčiau, ir visuomenės senėjimo poveikis biudžetui (apytiksliai 0,5 % BVP). Vienkartinių priemonių vaidmuo labai ribotas (mažiau nei 0,1 % BVP). |
| --- | --- |

(6)

Pagal programą valdžios sektoriaus deficito tikslas 2010 m. yra 4,8 % BVP, o tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. federaliniame biudžete numatytas 5,6 % BVP deficitas. 2010 m. biudžeto tikslas sumažintas atsižvelgus į atnaujintoje programoje pateiktas palankesnes makroekonomines perspektyvas (dėl kurių deficitas mažėja maždaug 0,3 % BVP), taip pat į tai, kad federaliniame biudžete neatsižvelgiama į kitų valdžios lygmenų planuojamas konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro 0,5 % BVP. Pagal atnaujintą programą pajamų santykis padidėja nuo 47,7 % BVP 2009 m. iki 49,1 % 2010 m., o išlaidų santykis padidėja nuo 53,7 iki 53,9 % BVP. Programoje nurodytas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, perskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką) rodo pagerėjimą nuo 3,8 % BVP 2009 m. iki 3,4 % BVP 2010 m. Atsižvelgiant į tai, kad programoje kai kurios iš 2009 m. laikinųjų skatinamųjų priemonių (0,2 % BVP) klasifikuotos kaip vienkartinės priemonės, bendras koregavimas sudarytų 0,5 % BVP. Struktūrinio balanso pagerėjimas 2010 m. atspindi konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro maždaug 1 % BVP. Šios priemonės, be kita ko, apima gyventojų pajamų mokesčių padidinimą Flandrijoje, akcizų didinimą, pelno mokesčių didinimą, nefiskalines pajamas iš bankų sektoriaus ir atominės energijos gamintojų bei sutaupytas lėšas tarpinio vartojimo ir darbo užmokesčio išlaidų srityse. Tai iš dalies atsveria ekspansinė išlaidų augimo tendencija, kurią lėmė priemonės, kurių imtasi anksčiau, ir visuomenės senėjimo poveikis biudžetui (apytiksliai 0,5 % BVP). Vienkartinių priemonių vaidmuo labai ribotas (mažiau nei 0,1 % BVP).

| (7) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m., kaip nustatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir subalansuoti biudžetą iki 2015 m. – ir nominaliąja, ir struktūrine išraiška. Tuo tikslu programoje nustatyta užduotis sumažinti nominalųjį deficitą nuo 5,9 % BVP 2009 m. iki 4,8 % 2010 m., 4,1 % 2011 m. ir 3 % 2012 m. Pirminis balansas gerėja šiek tiek daugiau, nes planuojama, kad išlaidos palūkanoms programos laikotarpiu padidės 0,2 % BVP. Struktūrinis deficitas (perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija) sumažėja nuo 3,8 % BVP 2009 m. iki 3,4 % BVP 2010 m., 2,9 % BVP 2011 m. ir 2,2 % BVP 2012 m. Po 2010 m. koregavimo, kuris sudaro 0,5 % BVP, programoje planuojamas 0,5 % ir 0,75 % BVP koregavimas atitinkamai 2011 ir 2012 m., taigi programos laikotarpiu vidutinis koregavimas viršija 0,5 % BVP per metus. Tai šiek tiek mažiau už 0,75 % BVP vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, rekomenduotą pagal 126 straipsnio 7 dalį, nes planas pagrįstas geresnėmis makroekonominėmis prielaidomis. Panašu, kad koregavimas bus labiau nukeltas į laikotarpio pabaigą ir bus didesniu mastu pagrįstas pajamų didinimu, o ne išlaidų varžymu. Koregavimas paremtas dideliu federalinės valdžios deficito mažinimu ir mažesniu socialinės apsaugos sistemos ir regionų bei bendruomenių deficitų mažinimu. Vyriausybė vienkartinių priemonių neplanuoja. Priemonės, kuriomis paremtas 2011 m. biudžeto tikslas, iš dalies nenurodytos, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 0,5 % BVP biudžeto perteklius struktūrine išraiška. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus; tačiau programoje nenumatyta, jog tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m., kaip nustatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir subalansuoti biudžetą iki 2015 m. – ir nominaliąja, ir struktūrine išraiška. Tuo tikslu programoje nustatyta užduotis sumažinti nominalųjį deficitą nuo 5,9 % BVP 2009 m. iki 4,8 % 2010 m., 4,1 % 2011 m. ir 3 % 2012 m. Pirminis balansas gerėja šiek tiek daugiau, nes planuojama, kad išlaidos palūkanoms programos laikotarpiu padidės 0,2 % BVP. Struktūrinis deficitas (perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija) sumažėja nuo 3,8 % BVP 2009 m. iki 3,4 % BVP 2010 m., 2,9 % BVP 2011 m. ir 2,2 % BVP 2012 m. Po 2010 m. koregavimo, kuris sudaro 0,5 % BVP, programoje planuojamas 0,5 % ir 0,75 % BVP koregavimas atitinkamai 2011 ir 2012 m., taigi programos laikotarpiu vidutinis koregavimas viršija 0,5 % BVP per metus. Tai šiek tiek mažiau už 0,75 % BVP vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, rekomenduotą pagal 126 straipsnio 7 dalį, nes planas pagrįstas geresnėmis makroekonominėmis prielaidomis. Panašu, kad koregavimas bus labiau nukeltas į laikotarpio pabaigą ir bus didesniu mastu pagrįstas pajamų didinimu, o ne išlaidų varžymu. Koregavimas paremtas dideliu federalinės valdžios deficito mažinimu ir mažesniu socialinės apsaugos sistemos ir regionų bei bendruomenių deficitų mažinimu. Vyriausybė vienkartinių priemonių neplanuoja. Priemonės, kuriomis paremtas 2011 m. biudžeto tikslas, iš dalies nenurodytos, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 0,5 % BVP biudžeto perteklius struktūrine išraiška. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus; tačiau programoje nenumatyta, jog tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti kiek prastesni, negu numatoma programoje. 2010 m. tai gali lemti galimas per didelis pajamų iš pelno mokesčių įvertinimas. Be to, priemonės, kuriomis paremtas biudžeto planas, 2011 m. yra iš dalies nenurodytos, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Be to, biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu tikimasi, dėl šiek tiek pernelyg palankaus makroekonominio scenarijaus ir palyginti didelio darbo užmokesčio augimo projekcijų. Be to, vyriausybė pasiūlė bankų sektoriui didelių garantijų – būsimas deficitas bei skola gali padidėti garantijų, kuriomis bus pasinaudota, suma, nors dalį vyriausybės paramos finansų sektoriui išlaidų ateityje gali būti įmanoma susigrąžinti. Galiausiai tikslų pasiekimas ir perviršinio deficito ištaisymas iki 2012 m. gali nebūti visiškai užtikrintas, nes planas bus įgyvendinamas labiau laikotarpio pabaigoje, o 3 % BVP 2012 m. tikslas nepalieka atsargos, atsižvelgiant į tai, kaip buvo laikomasi fiskalinių tikslų. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti kiek prastesni, negu numatoma programoje. 2010 m. tai gali lemti galimas per didelis pajamų iš pelno mokesčių įvertinimas. Be to, priemonės, kuriomis paremtas biudžeto planas, 2011 m. yra iš dalies nenurodytos, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Be to, biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu tikimasi, dėl šiek tiek pernelyg palankaus makroekonominio scenarijaus ir palyginti didelio darbo užmokesčio augimo projekcijų. Be to, vyriausybė pasiūlė bankų sektoriui didelių garantijų – būsimas deficitas bei skola gali padidėti garantijų, kuriomis bus pasinaudota, suma, nors dalį vyriausybės paramos finansų sektoriui išlaidų ateityje gali būti įmanoma susigrąžinti. Galiausiai tikslų pasiekimas ir perviršinio deficito ištaisymas iki 2012 m. gali nebūti visiškai užtikrintas, nes planas bus įgyvendinamas labiau laikotarpio pabaigoje, o 3 % BVP 2012 m. tikslas nepalieka atsargos, atsižvelgiant į tai, kaip buvo laikomasi fiskalinių tikslų.

| (9) | Nustatyta, kad 2009 m. bendroji valstybės skola sudarė 97,9 % BVP ir buvo didesnė nei ankstesniais metais, kai sudarė 89,8 %. Šis padidėjimas paaiškinamas dideliu deficito padidėjimu ir neigiamu BVP augimu. Taigi 2009 m. bendrosios valstybės skolos santykis gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir, kaip nustatyta programoje, jis didės iki 2011 m. (ir pasieks 101,4 % BVP). 2012 m. jis šiek tiek sumažės iki 100,6 % BVP. Tolesnį didėjimą daugiausia skatins nuolat didelis valdžios sektoriaus deficitas. Atsižvelgiant į šį galimą neigiamą poveikį biudžeto tikslams, skolos santykis gali keistis mažiau palankia linkme nei prognozuojama programoje, ypač nuo 2011 m. Rizika, susijusi su galima tolesnės paramos finansų sektoriui būtinybe šiuo momentu atrodo nedidelė. |
| --- | --- |

(9)

Nustatyta, kad 2009 m. bendroji valstybės skola sudarė 97,9 % BVP ir buvo didesnė nei ankstesniais metais, kai sudarė 89,8 %. Šis padidėjimas paaiškinamas dideliu deficito padidėjimu ir neigiamu BVP augimu. Taigi 2009 m. bendrosios valstybės skolos santykis gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir, kaip nustatyta programoje, jis didės iki 2011 m. (ir pasieks 101,4 % BVP). 2012 m. jis šiek tiek sumažės iki 100,6 % BVP. Tolesnį didėjimą daugiausia skatins nuolat didelis valdžios sektoriaus deficitas. Atsižvelgiant į šį galimą neigiamą poveikį biudžeto tikslams, skolos santykis gali keistis mažiau palankia linkme nei prognozuojama programoje, ypač nuo 2011 m. Rizika, susijusi su galima tolesnės paramos finansų sektoriui būtinybe šiuo momentu atrodo nedidelė.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir dar labiau nepakeitus politikos, nepakaks skolos ir BVP santykiui iki 2020 m. stabilizuoti, tad pasibaigus programos laikotarpiui konsolidavimas turėtų būti tęsiamas. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir dar labiau nepakeitus politikos, nepakaks skolos ir BVP santykiui iki 2020 m. stabilizuoti, tad pasibaigus programos laikotarpiui konsolidavimas turėtų būti tęsiamas.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui akivaizdžiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti didelio išlaidų pensijoms (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje nustatytos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinant pirminį perteklių ir vykdant darbo rinkos ir socialinės apsaugos sistemos reformas, visų pirma tolesnę pensijų sistemos reformą, kuriomis siekiama pažaboti numatomą didelį išlaidų pensijoms augimą, mažėtų rizika valstybės finansų tvarumui, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip vidutinė. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui akivaizdžiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti didelio išlaidų pensijoms (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje nustatytos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinant pirminį perteklių ir vykdant darbo rinkos ir socialinės apsaugos sistemos reformas, visų pirma tolesnę pensijų sistemos reformą, kuriomis siekiama pažaboti numatomą didelį išlaidų pensijoms augimą, mažėtų rizika valstybės finansų tvarumui, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip vidutinė.

| (12) | Nepriklausomos fiskalinės institucijos naudingos Belgijos fiskalinei sistemai. Tačiau daugybė fiskalinių taisyklių ir vidutinės trukmės biudžeto sistemos atrodo silpnos – tai praeityje iš dalies nulėmė dažnus nuokrypius. Programoje nurodyta daug patobulinimų, įskaitant visų valdžios lygmenų daugiamečių biudžeto susitarimų sudarymą, tam tikras priemones siekiant sudaryti daugiametį biudžetą federaliniu lygmeniu, dažną ir griežtą biudžeto kontrolę bei planą pagerinti vietos valdžios ataskaitų teikimo sistemą. Vis dėlto siekiant pagerinti fiskalinę sistemą galima padaryti daugiau. Visų pirma nėra daugiamečių teisiškai privalomų viršutinių išlaidų ribų. |
| --- | --- |

(12)

Nepriklausomos fiskalinės institucijos naudingos Belgijos fiskalinei sistemai. Tačiau daugybė fiskalinių taisyklių ir vidutinės trukmės biudžeto sistemos atrodo silpnos – tai praeityje iš dalies nulėmė dažnus nuokrypius. Programoje nurodyta daug patobulinimų, įskaitant visų valdžios lygmenų daugiamečių biudžeto susitarimų sudarymą, tam tikras priemones siekiant sudaryti daugiametį biudžetą federaliniu lygmeniu, dažną ir griežtą biudžeto kontrolę bei planą pagerinti vietos valdžios ataskaitų teikimo sistemą. Vis dėlto siekiant pagerinti fiskalinę sistemą galima padaryti daugiau. Visų pirma nėra daugiamečių teisiškai privalomų viršutinių išlaidų ribų.

| (13) | Belgijai tenka didelė bendra mokesčių našta ir kartu aukštas valdžios išlaidų lygis. Vyriausybė ėmėsi keleto priemonių mokesčių sistemai pertvarkyti, įskaitant keletą svarbių mokesčių sumažinimų, skirtų darbo jėgai, ir mažesniu mastu – įmonėms. Nepaisant tų priemonių, darbo rinka tebepasižymi – taip pat dėl sąveikos su bedarbio pašalpų sistema – dideliu inertiškumu, nedarbo ir mažo darbo užmokesčio spąstais. Vykdant griežtą biudžeto konsolidavimą, tolesnį darbo mokesčių mažinimą reikės visiškai kompensuoti. Išlaidų dalyje pirminės išlaidos 2000–2009 m. laikotarpiu augo sparčiau nei nominalusis BVP. Planuojama pensijų sistemos reforma yra sveikintinas žingsnis, kuris galėtų padaryti didelį teigiamą poveikį biudžetui ir potencialiam augimui. |
| --- | --- |

(13)

Belgijai tenka didelė bendra mokesčių našta ir kartu aukštas valdžios išlaidų lygis. Vyriausybė ėmėsi keleto priemonių mokesčių sistemai pertvarkyti, įskaitant keletą svarbių mokesčių sumažinimų, skirtų darbo jėgai, ir mažesniu mastu – įmonėms. Nepaisant tų priemonių, darbo rinka tebepasižymi – taip pat dėl sąveikos su bedarbio pašalpų sistema – dideliu inertiškumu, nedarbo ir mažo darbo užmokesčio spąstais. Vykdant griežtą biudžeto konsolidavimą, tolesnį darbo mokesčių mažinimą reikės visiškai kompensuoti. Išlaidų dalyje pirminės išlaidos 2000–2009 m. laikotarpiu augo sparčiau nei nominalusis BVP. Planuojama pensijų sistemos reforma yra sveikintinas žingsnis, kuris galėtų padaryti didelį teigiamą poveikį biudžetui ir potencialiam augimui.

| (14) | Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma priemonės, kuriomis pagrįstas 2011 m. užsibrėžtas biudžeto tikslas, nurodytos tik iš dalies, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Palyginti optimistiškas makroekonominis scenarijus kartu su šiek tiek mažesnio, negu rekomenduota, vidutinio metinio poveikio fiskalinėmis priemonėmis kelia papildomą riziką vėlesniais programos metais. Atsižvelgiant į riziką, strategijos gali nepakakti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti ir pakankamai sparčiai artėtų prie pamatinės vertės. Todėl strategiją reikia paremti išsamiai nurodytomis priemonėmis, kurios būtų taikomos nuo 2011 m., ir būtina apsvarstyti papildomas priemones tikslų įgyvendinimui užtikrinti, jeigu rizika pasireikštų. Tai taip pat būtų naudinga atsižvelgiant į didelį Belgijos valstybės skolos ir BVP santykį, didesnį už vidutinį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui ir didelius vyriausybės neapibrėžtuosius įsipareigojimus, susijusius su finansų sektoriui suteiktomis garantijomis. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma priemonės, kuriomis pagrįstas 2011 m. užsibrėžtas biudžeto tikslas, nurodytos tik iš dalies, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Palyginti optimistiškas makroekonominis scenarijus kartu su šiek tiek mažesnio, negu rekomenduota, vidutinio metinio poveikio fiskalinėmis priemonėmis kelia papildomą riziką vėlesniais programos metais. Atsižvelgiant į riziką, strategijos gali nepakakti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti ir pakankamai sparčiai artėtų prie pamatinės vertės. Todėl strategiją reikia paremti išsamiai nurodytomis priemonėmis, kurios būtų taikomos nuo 2011 m., ir būtina apsvarstyti papildomas priemones tikslų įgyvendinimui užtikrinti, jeigu rizika pasireikštų. Tai taip pat būtų naudinga atsižvelgiant į didelį Belgijos valstybės skolos ir BVP santykį, didesnį už vidutinį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui ir didelius vyriausybės neapibrėžtuosius įsipareigojimus, susijusius su finansų sektoriui suteiktomis garantijomis.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiamuose privalomuose duomenyse yra nedidelių spragų ir tam tikrų spragų neprivalomuose duomenyse (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Belgiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Belgija laikėsi šios rekomendacijos, pateikusi programos papildymą. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiamuose privalomuose duomenyse yra nedidelių spragų ir tam tikrų spragų neprivalomuose duomenyse (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Belgiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Belgija laikėsi šios rekomendacijos, pateikusi programos papildymą.

Daroma bendra išvada, kad 2009 m. laikantis Europos ekonomikos atgaivinimo plano vykdyta ekspansinė biudžeto politika bus ribojamoji 2010 ir 2011 m., o dar labiau – 2012 m. Vertinant nominaliąja verte, tai turėtų paskatinti ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m., kaip nustatyta 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal Sutarties dėl ES veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Dėl finansų sistemos stabilizavimo priemonių 2008 m. padidėjęs bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis didės iki 2011 m., o 2012 m. vėl ims mažėti. Dėl to skola vėl ims mažėti. Tačiau yra tam tikra rizika, kad biudžeto plane nustatyti rodikliai gali būti prastesni. 2010 m. dėl galimai optimistiškų mokestinių pajamų įverčių deficitas gali šiek tiek išaugti ir, įgyvendinant numatytas biudžeto kontrolės priemones, gali prireikti papildomų priemonių. Nuo 2011 m. pagrindinė rizika susijusi su tuo, kad priemonės, kuriomis pagrįstas 2011 m. užsibrėžtas biudžeto tikslas, nurodytos tik iš dalies, o 2012 m. nenurodyta jokių priemonių. Be to, pasiekti rodikliai gali būti prastesni už nustatytus tikslus ir dėl šiek tiek pernelyg palankių makroekonominių prielaidų bei fiskalinių priemonių, kurių vidutinis metinis poveikis yra šiek tiek mažesnis už Tarybos rekomenduotą 0,75 % BVP dydį. Tačiau Belgijos Vyriausybė programoje įsipareigojo imtis būtinų išimtinių priemonių, jei ekonomikos augimo nepakaks 3 % BVP deficito tikslui 2012 m. pasiekti, o tokių priemonių iš tiesų gali prireikti. Koregavimui taip pat galėtų būti naudingas didesnis dėmesys išlaidų ribojimui. Galiausiai, nors programoje nurodyta daug fiskalinės sistemos patobulinimų, reikia padaryti daugiau siekiant paremti konsolidavimo pastangas, visų pirma kiek tai susiję su įvykdomų daugiamečių viršutinių išlaidų ribų nustatymu.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą ir 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl ES veikimo 126 straipsnį, Belgija raginama:

| i) | užtikrinti, kad programoje nustatytas 2010 m. deficito tikslas būtų pasiektas; aiškiai nurodyti priemones, kuriomis būtų grindžiami biudžeto tikslai nuo 2011 m. siekiant, kad rekomenduotų fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis būtų 0,75 % BVP, kaip numatyta rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį; būti pasirengusi didinti fiskalines pastangas, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; išnaudoti, kaip nurodyta rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, ne tik fiskalinių priemonių taikymo, bet ir visas kitas galimybes, be kita ko, atsiradusias dėl pagerėjusių ekonomikos sąlygų, siekiant sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį ir priartinti jį prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad programoje nustatytas 2010 m. deficito tikslas būtų pasiektas; aiškiai nurodyti priemones, kuriomis būtų grindžiami biudžeto tikslai nuo 2011 m. siekiant, kad rekomenduotų fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis būtų 0,75 % BVP, kaip numatyta rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį; būti pasirengusi didinti fiskalines pastangas, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; išnaudoti, kaip nurodyta rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, ne tik fiskalinių priemonių taikymo, bet ir visas kitas galimybes, be kita ko, atsiradusias dėl pagerėjusių ekonomikos sąlygų, siekiant sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį ir priartinti jį prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | užtikrinti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir imtis struktūrinių reformų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui padidinti; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir imtis struktūrinių reformų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui padidinti;

| iii) | gerinti valstybės finansų kokybę, patvirtinus griežtesnę biudžeto sistemą, pagal kurią, be kita ko, būtų nustatytos įvykdomos daugiametės viršutinės išlaidų ribos. |
| --- | --- |

iii)

gerinti valstybės finansų kokybę, patvirtinus griežtesnę biudžeto sistemą, pagal kurią, be kita ko, būtų nustatytos įvykdomos daugiametės viršutinės išlaidų ribos.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realusis BVP

(pokytis %)

2010 m. sausio mėn. SP

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,0

–2,9

0,6

1,5

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,5

0,0

1,3

1,5

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

–0,2

0,1

0,4

0,3

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

48,8

47,7

48,0

48,2

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

50,0

53,6

53,8

54,0

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

89,8

97,2

101,2

104,0

nėra duomenų

2009 m. rugsėjo mėn. SP

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nepateikti duomenys apie sektorių balansus.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % ir 1,2 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra deficitą didinančios 0,8 % BVP 2009 m., o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozę – deficitą mažinančios 0,1 % BVP 2008 bei 2010 m. ir deficitą didinančios 0,5 % BVP 2009 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lietuvos konvergencijos programos

2010/C 143/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Lietuvos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Lietuvos konvergencijos programą.

| (2) | Lietuvos ekonomika, kurios recesijos mastas buvo vienas didžiausių ES, atsigauna. Kelerius metus trukęs spartus ir vis netvaresnis ekonomikos augimas, kurį daugiausia lėmė vidaus paklausa ir nekilnojamojo turto bumas, 2008 m. liovėsi, kai šalies ekonomikos burbulo sprogimo padarinius dar labiau sustiprino pasaulinės finansų krizės poveikis dėl sumažėjusios išorės paklausos ir daug mažesnių kreditavimo galimybių. Smarkiai sumažėjusi vidaus paklausa ir atsiradę neišnaudoti pajėgumai padėjo sumažinti esamą disbalansą, sumažėjo infliacija ir nebeliko išorės deficito, daugiausia dėl importo nuosmukio.
  Einamosios sąskaitos balansas klestėjimo metais buvo aiškiai neigiamas ir finansuojamas iš kapitalo importo, susijusio su bankų sektoriumi, dėl to sparčiai didėjo grynieji išorės įsipareigojimai, o 2009 m. apskaičiuotas 3,1 % BVP perteklius. Vis dėlto dėl smarkaus valdžios sektoriaus pajamų sumažėjimo, susijusio su ekonominės veiklos apimčių sumažėjimu, ir prieš 2008 m. Seimo rinkimus įgyvendintos ekspansinės fiskalinės politikos pasekmių Lietuvai kilo svarbių fiskalinių problemų. Vyriausybė ėmėsi ryžtingų politikos priemonių: vykdė fiskalinį konsolidavimą, siekdama sustabdyti viešųjų finansų padėties blogėjimą ir apriboti skolos didėjimą, tokiu būdu, inter alia, didindama pasitikėjimą valiutų valdybos modeliu. Atsižvelgiant į didelį vidaus ir išorės disbalansą, kuris atsirado klestėjimo metais, ir sunkumus užsitikrinant naujas tarptautinio finansavimo galimybes prasidėjus pasaulinei finansų krizei, tai buvo apdairus atsakas, atitinkantis Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Vis dėlto, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Lietuvoje susidarė perviršinis deficitas, ir Lietuvai pradėta perviršinio deficito procedūra (PDP). Patikslintoje Tarybos rekomendacijoje (pateiktoje 2010 m. vasario 16 d. pagal 126 straipsnio 7 dalį) perviršinį deficitą raginama panaikinti iki 2012 m. Tam reikia plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo (fiskalinių priemonių vertė vidutiniškai turėtų būti 2,25 % BVP per metus) ir struktūrinių reformų. Siekdama paremti silpną ekonomiką, Lietuva padidino ir paankstino ES struktūrinių fondų lėšų naudojimą. Per visą krizę ekonomika pasirodė esanti labai lanksti, atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas koregavimas vyko mažinant kainas ir darbo užmokestį. Tačiau labai padidėjęs nedarbas, kuris gali tapti struktūriniu, kelia didelę riziką ilgalaikei konvergencijai. Siekiant atkurti teigiamą ir tvarų augimą ir užtikrinti, kad nepasikartotų netvarus išorės ir vidaus disbalansas, pagrindiniai ekonomikos uždaviniai yra užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai atitiktų produktyvumą, didinti konkurencingumą ir skatinti sektorių pertvarką pereinant prie atvirų užsienio prekybai sektorių, taip pat skatinti toliau pereiti prie vidutinių ir aukštųjų technologijų produktų. Esminis viešųjų finansų koregavimas atsižvelgiant į keletą ateinančių metų numatomą lėtesnį augimą, jau pradėtas, tačiau dar reikia užtikrinti tolesnę pažangą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos ekonomika, kurios recesijos mastas buvo vienas didžiausių ES, atsigauna. Kelerius metus trukęs spartus ir vis netvaresnis ekonomikos augimas, kurį daugiausia lėmė vidaus paklausa ir nekilnojamojo turto bumas, 2008 m. liovėsi, kai šalies ekonomikos burbulo sprogimo padarinius dar labiau sustiprino pasaulinės finansų krizės poveikis dėl sumažėjusios išorės paklausos ir daug mažesnių kreditavimo galimybių. Smarkiai sumažėjusi vidaus paklausa ir atsiradę neišnaudoti pajėgumai padėjo sumažinti esamą disbalansą, sumažėjo infliacija ir nebeliko išorės deficito, daugiausia dėl importo nuosmukio.

Einamosios sąskaitos balansas klestėjimo metais buvo aiškiai neigiamas ir finansuojamas iš kapitalo importo, susijusio su bankų sektoriumi, dėl to sparčiai didėjo grynieji išorės įsipareigojimai, o 2009 m. apskaičiuotas 3,1 % BVP perteklius. Vis dėlto dėl smarkaus valdžios sektoriaus pajamų sumažėjimo, susijusio su ekonominės veiklos apimčių sumažėjimu, ir prieš 2008 m. Seimo rinkimus įgyvendintos ekspansinės fiskalinės politikos pasekmių Lietuvai kilo svarbių fiskalinių problemų. Vyriausybė ėmėsi ryžtingų politikos priemonių: vykdė fiskalinį konsolidavimą, siekdama sustabdyti viešųjų finansų padėties blogėjimą ir apriboti skolos didėjimą, tokiu būdu, inter alia, didindama pasitikėjimą valiutų valdybos modeliu. Atsižvelgiant į didelį vidaus ir išorės disbalansą, kuris atsirado klestėjimo metais, ir sunkumus užsitikrinant naujas tarptautinio finansavimo galimybes prasidėjus pasaulinei finansų krizei, tai buvo apdairus atsakas, atitinkantis Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Vis dėlto, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Lietuvoje susidarė perviršinis deficitas, ir Lietuvai pradėta perviršinio deficito procedūra (PDP). Patikslintoje Tarybos rekomendacijoje (pateiktoje 2010 m. vasario 16 d. pagal 126 straipsnio 7 dalį) perviršinį deficitą raginama panaikinti iki 2012 m. Tam reikia plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo (fiskalinių priemonių vertė vidutiniškai turėtų būti 2,25 % BVP per metus) ir struktūrinių reformų. Siekdama paremti silpną ekonomiką, Lietuva padidino ir paankstino ES struktūrinių fondų lėšų naudojimą. Per visą krizę ekonomika pasirodė esanti labai lanksti, atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas koregavimas vyko mažinant kainas ir darbo užmokestį. Tačiau labai padidėjęs nedarbas, kuris gali tapti struktūriniu, kelia didelę riziką ilgalaikei konvergencijai. Siekiant atkurti teigiamą ir tvarų augimą ir užtikrinti, kad nepasikartotų netvarus išorės ir vidaus disbalansas, pagrindiniai ekonomikos uždaviniai yra užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai atitiktų produktyvumą, didinti konkurencingumą ir skatinti sektorių pertvarką pereinant prie atvirų užsienio prekybai sektorių, taip pat skatinti toliau pereiti prie vidutinių ir aukštųjų technologijų produktų. Esminis viešųjų finansų koregavimas atsižvelgiant į keletą ateinančių metų numatomą lėtesnį augimą, jau pradėtas, tačiau dar reikia užtikrinti tolesnę pažangą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (3) | Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiama įtaka padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė taip pat gali turėti įtakos potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis paaštrina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir viešųjų finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Lietuvai svarbu gerinti administracinius gebėjimus, sparčiau įgyvendinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemos reformas, taip pat gerinti aukštojo mokslo ir mokymosi visą gyvenimą kokybę, kad būtų gerinami gebėjimų lygiai ir didinamas produktyvumas. |
| --- | --- |

(3)

Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiama įtaka padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė taip pat gali turėti įtakos potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis paaštrina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir viešųjų finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Lietuvai svarbu gerinti administracinius gebėjimus, sparčiau įgyvendinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemos reformas, taip pat gerinti aukštojo mokslo ir mokymosi visą gyvenimą kokybę, kad būtų gerinami gebėjimų lygiai ir didinamas produktyvumas.

| (4) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. 15,0 % sumažėjęs realusis BVP 2010 m. augs 1,6 %, 2011 m. augimas paspartės iki 3,2 %, tačiau 2012 m. vėl sulėtės iki vos 1,2 %. Scenarijuje numatoma, kad vidaus paklausa 2010 m. toliau mažės, nes padėtis darbo rinkoje tebėra prasta, kreditavimo sąlygos griežtos ir numatoma tęsti fiskalinį konsolidavimą. Taigi, 2010 m. augimas priklauso nuo tvirto išorės paklausos atsigavimo didėjant rinkos dalims ir nuo kapitalo investicijų atsigavimo, kurį daugiausia skatina spartesnis ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimas. Makroekonominis scenarijus atspindi Vyriausybės ketinimą toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą. Numatoma, kad nuo 2011 m. vidaus paklausa turės teigiamą poveikį augimui. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus atrodo pagrįstas palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis. Nors paskutiniais dviem programos metais numatomas 2,2 % vidutinis augimo rodiklis pats savaime yra tikėtinas, augimo pobūdis ir sudėtis tais dviem metais atrodo gerokai mažiau tikėtini. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo realistiškos. Tiek pagal programą, tiek pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę numatoma, kad 2010 m. nominalios vidaus kainos ir darbo užmokestis toliau mažės.
  Atsižvelgiant į importo nuosmukį dėl recesijos, anksčiau buvusį didelį išorės deficitą pakeitė perteklius, kuris, kaip numatoma, išliks ir 2011 m., o vėliau, atsigaunant vidaus paklausai, balansas taptų šiek tiek neigiamas. Tokia padėtis iš esmės tikėtina, nors 2010 m. numatomas išorės pertekliaus dydis gerokai viršija Komisijos tarnybų projekcijas. Numatoma, kad 2010 m. nedarbas toliau didės, o nuo 2011 m. pradės mažėti. Programoje pateiktos pinigų ir valiutos kurso prielaidos atitinka likusią makroekonominio scenarijaus dalį. |
| --- | --- |

(4)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. 15,0 % sumažėjęs realusis BVP 2010 m. augs 1,6 %, 2011 m. augimas paspartės iki 3,2 %, tačiau 2012 m. vėl sulėtės iki vos 1,2 %. Scenarijuje numatoma, kad vidaus paklausa 2010 m. toliau mažės, nes padėtis darbo rinkoje tebėra prasta, kreditavimo sąlygos griežtos ir numatoma tęsti fiskalinį konsolidavimą. Taigi, 2010 m. augimas priklauso nuo tvirto išorės paklausos atsigavimo didėjant rinkos dalims ir nuo kapitalo investicijų atsigavimo, kurį daugiausia skatina spartesnis ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimas. Makroekonominis scenarijus atspindi Vyriausybės ketinimą toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą. Numatoma, kad nuo 2011 m. vidaus paklausa turės teigiamą poveikį augimui. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus atrodo pagrįstas palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis. Nors paskutiniais dviem programos metais numatomas 2,2 % vidutinis augimo rodiklis pats savaime yra tikėtinas, augimo pobūdis ir sudėtis tais dviem metais atrodo gerokai mažiau tikėtini. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo realistiškos. Tiek pagal programą, tiek pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę numatoma, kad 2010 m. nominalios vidaus kainos ir darbo užmokestis toliau mažės.

Atsižvelgiant į importo nuosmukį dėl recesijos, anksčiau buvusį didelį išorės deficitą pakeitė perteklius, kuris, kaip numatoma, išliks ir 2011 m., o vėliau, atsigaunant vidaus paklausai, balansas taptų šiek tiek neigiamas. Tokia padėtis iš esmės tikėtina, nors 2010 m. numatomas išorės pertekliaus dydis gerokai viršija Komisijos tarnybų projekcijas. Numatoma, kad 2010 m. nedarbas toliau didės, o nuo 2011 m. pradės mažėti. Programoje pateiktos pinigų ir valiutos kurso prielaidos atitinka likusią makroekonominio scenarijaus dalį.

| (5) | Programoje apskaičiuotas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 9,1 % BVP. Toks didelis deficito rodiklio pablogėjimas, palyginti su 3,2 % BVP 2008 m., iš esmės rodo, kad dėl daug prastesnių ekonominių rezultatų (apskaičiuotas 16,9 % nominaliojo BVP sumažėjimas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 0,9 % augimu) ir nepaisant tais metais patvirtintų plataus masto biudžeto konsolidavimo priemonių (maždaug 8 % BVP) negauta daug mokestinių pajamų. Gerokai labiau nei planuota sulėtėjus ekonominei veiklai labai sumažėjo pajamos, nors sumažėjimo mastas dar didesnis, nei būtų galima tikėtis remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Gerokai sumažinus valdžios sektoriaus vartojimo išlaidas, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį, išlaidos taip pat iš esmės sumažėjo, palyginti su 2008 m. lygiu. Taigi, išlaidų ribojimo politikos nepakako ekonomikos krizės poveikiui pajamoms kompensuoti. Numatomą struktūrinio balanso pablogėjimą 2009 m. reikėtų vertinti atsargiai, nes atsižvelgiant į tai, kad ekonominė aplinka ypač nestabili, standartiniai elastingumo dydžiai gali nepakankamai parodyti ypatingo nuosmukio poveikį. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. ir vėliau fiskalinė politika ir toliau bus ribojamojo pobūdžio. Atsižvelgiant į palyginti nepalankią Lietuvos biudžeto ir ekonominę padėtį, sprendimas 2010 m. tęsti ribojamąją fiskalinę politiką yra tinkamas ir atitinka EEAP. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2012 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį, tokia politika turėtų padėti užtikrinti gerokai tvaresnę viešųjų finansų padėtį. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuotas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 9,1 % BVP. Toks didelis deficito rodiklio pablogėjimas, palyginti su 3,2 % BVP 2008 m., iš esmės rodo, kad dėl daug prastesnių ekonominių rezultatų (apskaičiuotas 16,9 % nominaliojo BVP sumažėjimas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 0,9 % augimu) ir nepaisant tais metais patvirtintų plataus masto biudžeto konsolidavimo priemonių (maždaug 8 % BVP) negauta daug mokestinių pajamų. Gerokai labiau nei planuota sulėtėjus ekonominei veiklai labai sumažėjo pajamos, nors sumažėjimo mastas dar didesnis, nei būtų galima tikėtis remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Gerokai sumažinus valdžios sektoriaus vartojimo išlaidas, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį, išlaidos taip pat iš esmės sumažėjo, palyginti su 2008 m. lygiu. Taigi, išlaidų ribojimo politikos nepakako ekonomikos krizės poveikiui pajamoms kompensuoti. Numatomą struktūrinio balanso pablogėjimą 2009 m. reikėtų vertinti atsargiai, nes atsižvelgiant į tai, kad ekonominė aplinka ypač nestabili, standartiniai elastingumo dydžiai gali nepakankamai parodyti ypatingo nuosmukio poveikį. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. ir vėliau fiskalinė politika ir toliau bus ribojamojo pobūdžio. Atsižvelgiant į palyginti nepalankią Lietuvos biudžeto ir ekonominę padėtį, sprendimas 2010 m. tęsti ribojamąją fiskalinę politiką yra tinkamas ir atitinka EEAP. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2012 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį, tokia politika turėtų padėti užtikrinti gerokai tvaresnę viešųjų finansų padėtį.

| (6) | Programoje numatoma, kad nominalusis deficitas 2010 m. sumažės iki 8,1 % BVP; tai palyginama su 9,5 % BVP siektinu deficitu, užsibrėžtu 2009 m. gruodžio mėn. priimtame biudžete, ir rodo, kad numatoma makroekonominė perspektyva nuo to laiko pagerėjo. Tokį pagerėjimą, palyginti su įvertintu 2009 m. rezultatu, iš esmės nulėmė tolesnis reikšmingas išlaidų mažinimas maždaug 4 % BVP, visų pirma valdžios sektoriaus einamųjų išlaidų, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas, ir socialinių išmokų mažinimas. Nepaisant to, programoje numatyta, kad išlaidų ir BVP santykis padidės maždaug 1 procentiniu punktu, daugiausia dėl planuojamo investicijų didinimo ir didesnių palūkanų mokėjimų, o kitų kategorijų išlaidas planuojama toliau mažinti. Pajamų pokyčiai – pelno mokesčio tarifo mažinimas ir tam tikras nemokestinių pajamų padidėjimas. Be to, 2010 m. biudžetas taip pat atspindi pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonių, įgyvendintų 2009 m. antrą pusmetį, poveikį per visus metus. Programoje numatyta, kad nemokestinių pajamų dalis labai padidės – tai daugiausia susiję su didesniu ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimu. Planuojama, kad pajamų iš gamybos bei importo mokesčių ir BVP santykis liks toks pat kaip 2009 m., o einamųjų pajamų ir turto mokesčių santykis turėtų toliau mažėti dėl to, kad toliau mažėja nominalusis darbo užmokestis ir pelnas. Vienkartinio ir laikinojo pobūdžio priemonės 2010 m. apima laikiną dalies įmokų į antrosios pakopos pensijų fondus sustabdymą. Numatoma, kad bendrosios fiskalinės politikos kryptys 2010 m., vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, bus ribojamojo pobūdžio, numatant 1⁄2 procentinio punkto pagerėjimą. Tačiau taip labai nuvertinamos Vyriausybės konsolidavimo priemonės, kurios iš viso sudaro 4,0 % BVP. Konsolidavimo įvertį remiantis struktūriniu balansu reikėtų vertinti labai atsargiai, atsižvelgiant į jo priklausomybę nuo gamybos apimties atotrūkio įverčių, kurie šiomis aplinkybėmis anaiptol nėra patikimi. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatoma, kad nominalusis deficitas 2010 m. sumažės iki 8,1 % BVP; tai palyginama su 9,5 % BVP siektinu deficitu, užsibrėžtu 2009 m. gruodžio mėn. priimtame biudžete, ir rodo, kad numatoma makroekonominė perspektyva nuo to laiko pagerėjo. Tokį pagerėjimą, palyginti su įvertintu 2009 m. rezultatu, iš esmės nulėmė tolesnis reikšmingas išlaidų mažinimas maždaug 4 % BVP, visų pirma valdžios sektoriaus einamųjų išlaidų, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas, ir socialinių išmokų mažinimas. Nepaisant to, programoje numatyta, kad išlaidų ir BVP santykis padidės maždaug 1 procentiniu punktu, daugiausia dėl planuojamo investicijų didinimo ir didesnių palūkanų mokėjimų, o kitų kategorijų išlaidas planuojama toliau mažinti. Pajamų pokyčiai – pelno mokesčio tarifo mažinimas ir tam tikras nemokestinių pajamų padidėjimas. Be to, 2010 m. biudžetas taip pat atspindi pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonių, įgyvendintų 2009 m. antrą pusmetį, poveikį per visus metus. Programoje numatyta, kad nemokestinių pajamų dalis labai padidės – tai daugiausia susiję su didesniu ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimu. Planuojama, kad pajamų iš gamybos bei importo mokesčių ir BVP santykis liks toks pat kaip 2009 m., o einamųjų pajamų ir turto mokesčių santykis turėtų toliau mažėti dėl to, kad toliau mažėja nominalusis darbo užmokestis ir pelnas. Vienkartinio ir laikinojo pobūdžio priemonės 2010 m. apima laikiną dalies įmokų į antrosios pakopos pensijų fondus sustabdymą. Numatoma, kad bendrosios fiskalinės politikos kryptys 2010 m., vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, bus ribojamojo pobūdžio, numatant 1⁄2 procentinio punkto pagerėjimą. Tačiau taip labai nuvertinamos Vyriausybės konsolidavimo priemonės, kurios iš viso sudaro 4,0 % BVP. Konsolidavimo įvertį remiantis struktūriniu balansu reikėtų vertinti labai atsargiai, atsižvelgiant į jo priklausomybę nuo gamybos apimties atotrūkio įverčių, kurie šiomis aplinkybėmis anaiptol nėra patikimi.

| (7) | Programos vidutinės trukmės biudžeto strategija – iki 2012 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % ribos, laikantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijos. Programoje nurodyta, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2011–2012 m. pagerės 2,25 % BVP per metus, nors koregavimas nukeltas į programos laikotarpio pabaigą. Pagerėjimą iš esmės planuojama užtikrinti toliau smarkiai mažinant išlaidų santykį (maždaug 4,75 procentinio punkto), numatant nominaliai mažinti daugumos kategorijų pirmines išlaidas, ypač kompensaciją darbuotojams ir socialinius mokėjimus, o pajamų ir BVP santykis turėtų padidėti (maždaug 1,5 procentinio punkto). Programoje aiškiai pripažįstama, kad norint pasiekti užsibrėžtus biudžeto tikslus ir iki 2012 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį reikės papildomų priemonių, kurios sudarytų maždaug 4,5 % BVP. Programoje tam tikru mastu pateiktos bendrosios priemonės, kurių paskirtis – padėti pasiekti biudžeto tikslus po 2010 m. Šis koregavimas vykdomas laipsniškai gerėjant ūkio ciklo sąlygoms, nors (perskaičiuotas) neigiamas gamybos apimties atotrūkis iki programos laikotarpio pabaigos nebus panaikintas. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nustatytas gerokai griežtesnis vidutinės trukmės tikslas – pasiekti, kad struktūrinis valdžios sektoriaus perteklius sudarytų 0,5 % BVP, siekiant sustiprinti pasitikėjimą valiutų valdybos modeliu, apriboti valdžios sektoriaus skolos didėjimą ir gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Tačiau programoje nenurodyta, kuriais metais planuojama pasiekti vidutinės trukmės tikslą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. |
| --- | --- |

(7)

Programos vidutinės trukmės biudžeto strategija – iki 2012 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % ribos, laikantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijos. Programoje nurodyta, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2011–2012 m. pagerės 2,25 % BVP per metus, nors koregavimas nukeltas į programos laikotarpio pabaigą. Pagerėjimą iš esmės planuojama užtikrinti toliau smarkiai mažinant išlaidų santykį (maždaug 4,75 procentinio punkto), numatant nominaliai mažinti daugumos kategorijų pirmines išlaidas, ypač kompensaciją darbuotojams ir socialinius mokėjimus, o pajamų ir BVP santykis turėtų padidėti (maždaug 1,5 procentinio punkto). Programoje aiškiai pripažįstama, kad norint pasiekti užsibrėžtus biudžeto tikslus ir iki 2012 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį reikės papildomų priemonių, kurios sudarytų maždaug 4,5 % BVP. Programoje tam tikru mastu pateiktos bendrosios priemonės, kurių paskirtis – padėti pasiekti biudžeto tikslus po 2010 m. Šis koregavimas vykdomas laipsniškai gerėjant ūkio ciklo sąlygoms, nors (perskaičiuotas) neigiamas gamybos apimties atotrūkis iki programos laikotarpio pabaigos nebus panaikintas. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nustatytas gerokai griežtesnis vidutinės trukmės tikslas – pasiekti, kad struktūrinis valdžios sektoriaus perteklius sudarytų 0,5 % BVP, siekiant sustiprinti pasitikėjimą valiutų valdybos modeliu, apriboti valdžios sektoriaus skolos didėjimą ir gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Tačiau programoje nenurodyta, kuriais metais planuojama pasiekti vidutinės trukmės tikslą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus.

| (8) | Biudžeto rezultatai per visą programos laikotarpį gali būti prastesni, nei numatyta programoje. 2010 m. taip yra todėl, kad remiamasi spartesnio ekonominės veiklos atsigavimo prielaida, nei iš tikrųjų tikėtina. Po 2010 m. biudžeto tikslams taip pat kyla rizika, atsižvelgiant į tai, kad programoje pateikta neišsami informacija apie priemones, kuriomis remiantis ketinama šiuos tikslus pasiekti, ir tai, kad jiems pasiekti reikia papildomų priemonių. Be to, vėlesniais programos metais daugiausia ketinama toliau gerokai mažinti valdžios sektoriaus išlaidas ir tik tam tikru mastu remtis pajamų didinimo priemonėmis, todėl kyla su priemonių įgyvendinimu susijusi rizika. 2011–2012 m. dar 3 procentiniais punktais planuojama mažinti kompensacijas viešojo sektoriaus darbuotojams; atsižvelgiant į didelį darbo užmokesčio sumažinimą 2009 m. ir 2010 m., šiuos planus gali būti sunku įgyvendinti. Teigiamas aspektas yra tas, kad šią riziką mažina palyginti geri Lietuvos valdžios institucijų rezultatai įgyvendinant užsibrėžtus tikslus (išskyrus 2008 m. daugiausia dėl rinkimų ciklo) ir ryžtingas 2009 m. vykdytas konsolidavimas, nepaisant precedento neturinčio ekonominės veiklos apimčių sumažėjimo. Be to, plataus užmojo Vyriausybės 2010 m. ir vėlesnių metų reformų darbotvarkė turėtų padėti pasiekti būtinus plataus užmojo fiskalinius tikslus. 2012 m. makroekonominė projekcija iš pirmo žvilgsnio prasta, tačiau tais metais pajamų augimas gali būti šiek tiek didesnis, jei per visą programos laikotarpį programa bus remiama konkrečiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai per visą programos laikotarpį gali būti prastesni, nei numatyta programoje. 2010 m. taip yra todėl, kad remiamasi spartesnio ekonominės veiklos atsigavimo prielaida, nei iš tikrųjų tikėtina. Po 2010 m. biudžeto tikslams taip pat kyla rizika, atsižvelgiant į tai, kad programoje pateikta neišsami informacija apie priemones, kuriomis remiantis ketinama šiuos tikslus pasiekti, ir tai, kad jiems pasiekti reikia papildomų priemonių. Be to, vėlesniais programos metais daugiausia ketinama toliau gerokai mažinti valdžios sektoriaus išlaidas ir tik tam tikru mastu remtis pajamų didinimo priemonėmis, todėl kyla su priemonių įgyvendinimu susijusi rizika. 2011–2012 m. dar 3 procentiniais punktais planuojama mažinti kompensacijas viešojo sektoriaus darbuotojams; atsižvelgiant į didelį darbo užmokesčio sumažinimą 2009 m. ir 2010 m., šiuos planus gali būti sunku įgyvendinti. Teigiamas aspektas yra tas, kad šią riziką mažina palyginti geri Lietuvos valdžios institucijų rezultatai įgyvendinant užsibrėžtus tikslus (išskyrus 2008 m. daugiausia dėl rinkimų ciklo) ir ryžtingas 2009 m. vykdytas konsolidavimas, nepaisant precedento neturinčio ekonominės veiklos apimčių sumažėjimo. Be to, plataus užmojo Vyriausybės 2010 m. ir vėlesnių metų reformų darbotvarkė turėtų padėti pasiekti būtinus plataus užmojo fiskalinius tikslus. 2012 m. makroekonominė projekcija iš pirmo žvilgsnio prasta, tačiau tais metais pajamų augimas gali būti šiek tiek didesnis, jei per visą programos laikotarpį programa bus remiama konkrečiomis priemonėmis.

| (9) | Pagal skaičiavimus bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. sudarė 29,5 % BVP, t. y. gerokai didesnė nei 15,6 % prieš metus. Šis santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus nominaliojo BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, rodančio dalinį 2008 m. deficito finansavimą 2009 m. Numatoma, kad per programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 11,5 procentinio punkto iki 41 % BVP 2012 m., daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito. Atsižvelgiant į neigiamą su biudžeto tikslais susijusią riziką, kuri didėja dėl neapibrėžtumo, susijusio su atsargų ir srautų koregavimu, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje. Nepaisant to, numatoma, kad per visą programos laikotarpį skolos dydis išliks mažesnis už Sutartyje numatytą pamatinę vertę. |
| --- | --- |

(9)

Pagal skaičiavimus bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. sudarė 29,5 % BVP, t. y. gerokai didesnė nei 15,6 % prieš metus. Šis santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus nominaliojo BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, rodančio dalinį 2008 m. deficito finansavimą 2009 m. Numatoma, kad per programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 11,5 procentinio punkto iki 41 % BVP 2012 m., daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito. Atsižvelgiant į neigiamą su biudžeto tikslais susijusią riziką, kuri didėja dėl neapibrėžtumo, susijusio su atsargų ir srautų koregavimu, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje. Nepaisant to, numatoma, kad per visą programos laikotarpį skolos dydis išliks mažesnis už Sutartyje numatytą pamatinę vertę.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai pasieks dydžius, kurie buvo numatomi iki krizės, mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį ir pagal kurias prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimas rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nenumatant jokių papildomų politikos pokyčių, nėra pakankama, kad skolos santykis būtų stabilizuotas iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai pasieks dydžius, kurie buvo numatomi iki krizės, mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį ir pagal kurias prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimas rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nenumatant jokių papildomų politikos pokyčių, nėra pakankama, kad skolos santykis būtų stabilizuotas iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį, pirmiausia dėl prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pirminio balanso pagerėjimas vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip numatyta programoje, ir socialinės apsaugos sistemos reformos, įskaitant pensijų sistemos reformą, skirtą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimui apriboti, padėtų mažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje Komisija įvertino kaip didelę (3). |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį, pirmiausia dėl prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pirminio balanso pagerėjimas vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip numatyta programoje, ir socialinės apsaugos sistemos reformos, įskaitant pensijų sistemos reformą, skirtą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimui apriboti, padėtų mažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje Komisija įvertino kaip didelę (3).

| (12) | Spartaus augimo metais prieš dabartinį nuosmukį Lietuvos vidutinės trukmės biudžeto sistema nepadėjo užkirsti kelio išlaidų perviršiui. Spartus pajamų augimas palengvino sąlygas pakartotinai didinti išlaidų tikslus. Siekiant tobulinti sistemą, 2007 m. lapkričio mėn. priimtas centrinei valdžiai skirtas Fiskalinės drausmės įstatymas. Įstatyme didžiausias dėmesys skiriamas metinio biudžeto rengimui bei vykdymui ir konkrečiai nenustatyta daugiau į ateitį orientuotų vidutinės trukmės elementų. Vykdymo užtikrinimo mechanizmas veikia labai prastai ir trūksta sankcijų. Apskritai reikšmingi trūkumai susiję su tuo, kad biudžeto sudarymo procesas, įskaitant tinkamą pranešimo apie faktines pajamas bei išlaidas tvarką ir biudžeto rodiklių pagal pinigų ir kaupimo principus palyginamumą, yra nepakankamai skaidrus.
  2010 m. konvergencijos programoje siūloma keletas priemonių skaidrumui didinti, įskaitant duomenų pranešimo ir biudžeto vykdymo stebėsenos tobulinimą. Įgyvendinus šiuos pasiūlymus būtų galima labai patobulinti viešųjų finansų institucinius požymius. |
| --- | --- |

(12)

Spartaus augimo metais prieš dabartinį nuosmukį Lietuvos vidutinės trukmės biudžeto sistema nepadėjo užkirsti kelio išlaidų perviršiui. Spartus pajamų augimas palengvino sąlygas pakartotinai didinti išlaidų tikslus. Siekiant tobulinti sistemą, 2007 m. lapkričio mėn. priimtas centrinei valdžiai skirtas Fiskalinės drausmės įstatymas. Įstatyme didžiausias dėmesys skiriamas metinio biudžeto rengimui bei vykdymui ir konkrečiai nenustatyta daugiau į ateitį orientuotų vidutinės trukmės elementų. Vykdymo užtikrinimo mechanizmas veikia labai prastai ir trūksta sankcijų. Apskritai reikšmingi trūkumai susiję su tuo, kad biudžeto sudarymo procesas, įskaitant tinkamą pranešimo apie faktines pajamas bei išlaidas tvarką ir biudžeto rodiklių pagal pinigų ir kaupimo principus palyginamumą, yra nepakankamai skaidrus.

2010 m. konvergencijos programoje siūloma keletas priemonių skaidrumui didinti, įskaitant duomenų pranešimo ir biudžeto vykdymo stebėsenos tobulinimą. Įgyvendinus šiuos pasiūlymus būtų galima labai patobulinti viešųjų finansų institucinius požymius.

| (13) | Lietuvos viešųjų išlaidų struktūra skatina augimą, atsižvelgiant į tai, kad produktyviosios išlaidos, kaip antai viešosios investicijos ir švietimo bei sveikatos priežiūros išlaidos, yra palyginti didelės. Tačiau vidutiniai arba prasti švietimo ir sveikatos priežiūros srities rezultatai bei veiklos rodikliai rodo, kad dar yra daug galimybių didinti efektyvumą. Siekiant šio tikslo pradėtos svarbios struktūrinės švietimo ir sveikatos priežiūros sistemų reformos. Be to, mokesčių lengvatų ir lengvatinių tarifų panaikinimas 2009 m. ir nuolatinės pastangos kovoti su mokesčių vengimu ir toliau paprastinti bei racionalizuoti mokesčių administravimą padeda gerinti viešųjų finansų kokybę, taip pat mažinti riziką biudžeto perspektyvai. |
| --- | --- |

(13)

Lietuvos viešųjų išlaidų struktūra skatina augimą, atsižvelgiant į tai, kad produktyviosios išlaidos, kaip antai viešosios investicijos ir švietimo bei sveikatos priežiūros išlaidos, yra palyginti didelės. Tačiau vidutiniai arba prasti švietimo ir sveikatos priežiūros srities rezultatai bei veiklos rodikliai rodo, kad dar yra daug galimybių didinti efektyvumą. Siekiant šio tikslo pradėtos svarbios struktūrinės švietimo ir sveikatos priežiūros sistemų reformos. Be to, mokesčių lengvatų ir lengvatinių tarifų panaikinimas 2009 m. ir nuolatinės pastangos kovoti su mokesčių vengimu ir toliau paprastinti bei racionalizuoti mokesčių administravimą padeda gerinti viešųjų finansų kokybę, taip pat mažinti riziką biudžeto perspektyvai.

| (14) | Sklandaus dalyvavimo VKM II užtikrinimo strategija paremta siekiu užtikrinti valiutos keitimo kurso stabilumą išlaikant pakankamas pinigų atsargas, finansinį bei fiskalinį stabilumą ir išlaikyti darbo ir produktų rinkų lankstumą. Nuo 2008 m. pabaigos politikos priemonės Lietuvos makroekonominiam stabilumui užtikrinti buvo ryžtingos; tačiau padėtis tebėra sudėtinga. Nuo 2008 m. pabaigos iki 2009 m. pabaigos Vyriausybė, patvirtinusi keletą didelio masto konsolidavimo priemonių rinkinių, kurių bendra vertė – beveik 12 % BVP, ryžtingai vykdė fiskalinį konsolidavimą. Didelis darbo užmokesčio ir kainų lankstumas taip pat padeda iš dalies atkurti sumažėjusį ekonomikos konkurencingumą. Nepaisant nuostolių, patirtų dėl turto vertės sumažėjimo, bankų sektorius tebeturi pakankamai kapitalo. Vyriausybė taip pat pradėjo esmines švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sričių struktūrines reformas. Siekdama padidinti darbo rinkos lankstumą ir taip palengvinti ekonomikos prisitaikymą, Lietuva peržiūrėjo darbo teisės aktus. Ateities uždavinys – vengti, kad ekonomikai atsigavus nepasikartotų reikšmingas vidaus ir išorės disbalansas. |
| --- | --- |

(14)

Sklandaus dalyvavimo VKM II užtikrinimo strategija paremta siekiu užtikrinti valiutos keitimo kurso stabilumą išlaikant pakankamas pinigų atsargas, finansinį bei fiskalinį stabilumą ir išlaikyti darbo ir produktų rinkų lankstumą. Nuo 2008 m. pabaigos politikos priemonės Lietuvos makroekonominiam stabilumui užtikrinti buvo ryžtingos; tačiau padėtis tebėra sudėtinga. Nuo 2008 m. pabaigos iki 2009 m. pabaigos Vyriausybė, patvirtinusi keletą didelio masto konsolidavimo priemonių rinkinių, kurių bendra vertė – beveik 12 % BVP, ryžtingai vykdė fiskalinį konsolidavimą. Didelis darbo užmokesčio ir kainų lankstumas taip pat padeda iš dalies atkurti sumažėjusį ekonomikos konkurencingumą. Nepaisant nuostolių, patirtų dėl turto vertės sumažėjimo, bankų sektorius tebeturi pakankamai kapitalo. Vyriausybė taip pat pradėjo esmines švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sričių struktūrines reformas. Siekdama padidinti darbo rinkos lankstumą ir taip palengvinti ekonomikos prisitaikymą, Lietuva peržiūrėjo darbo teisės aktus. Ateities uždavinys – vengti, kad ekonomikai atsigavus nepasikartotų reikšmingas vidaus ir išorės disbalansas.

| (15) | Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau atsižvelgiant į kylančią riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijos. Visų pirma rizika susijusi su galbūt optimistine 2010 m. makroekonomine perspektyva ir tuo, kad nepakankamai išsamiai nurodytos priemonės planuotam konsolidavimui įvykdyti per dvejus paskutinius metus; ši rizika dar padidėja dėl netikrumo, susijusio su planuojamų išlaidų mažinimo priemonių įgyvendinimu. Planuojamas 12⁄3 % vidutinis fiskalinių priemonių poveikis 2010–2012 m. taip pat neatitinka Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį ir turės būti sustiprintas imantis papildomų priemonių, jei palyginti spartaus augimo 2010 m. ir 2011 m. prielaidos nepasitvirtintų, siekiant užtikrinti, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2012 m., kaip rekomendavo Taryba. |
| --- | --- |

(15)

Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau atsižvelgiant į kylančią riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijos. Visų pirma rizika susijusi su galbūt optimistine 2010 m. makroekonomine perspektyva ir tuo, kad nepakankamai išsamiai nurodytos priemonės planuotam konsolidavimui įvykdyti per dvejus paskutinius metus; ši rizika dar padidėja dėl netikrumo, susijusio su planuojamų išlaidų mažinimo priemonių įgyvendinimu. Planuojamas 12⁄3 % vidutinis fiskalinių priemonių poveikis 2010–2012 m. taip pat neatitinka Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį ir turės būti sustiprintas imantis papildomų priemonių, jei palyginti spartaus augimo 2010 m. ir 2011 m. prielaidos nepasitvirtintų, siekiant užtikrinti, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2012 m., kaip rekomendavo Taryba.

| (16) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų. 2010 m. vasario 16 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba taip pat paragino Lietuvą apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Lietuva iš esmės įgyvendino šią rekomendaciją, išskyrus tai, kad nepateikti tam tikri neprivalomi duomenys. |
| --- | --- |

(16)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų. 2010 m. vasario 16 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba taip pat paragino Lietuvą apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Lietuva iš esmės įgyvendino šią rekomendaciją, išskyrus tai, kad nepateikti tam tikri neprivalomi duomenys.

Daroma bendra išvada, kad Lietuva 2009 m. ryžtingai konsolidavo viešuosius finansus smarkiai blogėjant ekonominei situacijai, siekdama paremti besitęsiantį ekonomikos prisitaikymą ir užtikrinti sklandų dalyvavimą VKM II bei perviršinio deficito padėties ištaisymą. Šiuo metu ekonomika pradeda atsigauti iš gilios recesijos, tačiau numatoma, kad vidutinis augimas vidutinės trukmės laikotarpiu išliks gerokai mažesnis nei pastarojo ciklo didžiausio pakilimo metais. 2009 m. įgyvendinus konsolidavimo priemones jau atliktas esminis viešųjų finansų koregavimas, atsižvelgiant į numatomą lėtesnį augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Tolesnis būtinas konsolidavimas būtų paremtas užtikrinus griežtesnę išlaidų kontrolę ir sustiprinus vidutinės trukmės biudžeto sistemą. Programoje užsibrėžta nuo 2010 m. laipsniškai mažinti nominalųjį valdžios sektoriaus deficitą, siekiant perviršinį deficitą panaikinti iki 2012 m., kaip rekomendavo Taryba, tačiau kyla rizika, kad per visą programos laikotarpį šie biudžeto rezultatai gali būti prastesni.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį ir siekiant užtikrinti tvarią konvergenciją bei sklandų dalyvavimą VKM II, Lietuva raginama:

| i) | ne tik griežtai įgyvendinti biudžete suplanuotas priemones, bet ir apsvarstyti galimybę prireikus 2010 m. imtis papildomų korekcinių priemonių, kad būtų įgyvendintas numatomas konsolidavimas; |
| --- | --- |

i)

ne tik griežtai įgyvendinti biudžete suplanuotas priemones, bet ir apsvarstyti galimybę prireikus 2010 m. imtis papildomų korekcinių priemonių, kad būtų įgyvendintas numatomas konsolidavimas;

| ii) | nurodyti priemones, kurių reikia būtinam koregavimui visiškai pagrįsti per visą programos laikotarpį, kaip Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir būti pasirengusi patvirtinti papildomas konsolidavimo priemones, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

ii)

nurodyti priemones, kurių reikia būtinam koregavimui visiškai pagrįsti per visą programos laikotarpį, kaip Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir būti pasirengusi patvirtinti papildomas konsolidavimo priemones, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį;

| iii) | įgyvendinti planuojamas socialinės apsaugos sistemos reformas, įskaitant pensijų sistemos reformą, kad būtų sumažinta didelė rizika ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, kylanti dėl reikšmingo planuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius; |
| --- | --- |

iii)

įgyvendinti planuojamas socialinės apsaugos sistemos reformas, įskaitant pensijų sistemos reformą, kad būtų sumažinta didelė rizika ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, kylanti dėl reikšmingo planuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius;

| iv) | stiprinti fiskalinį valdymą ir didinti skaidrumą tobulinant vidutinės trukmės biudžeto sistemą, gerinant pranešimo apie biudžeto duomenis procedūras ir taip užtikrinant biudžeto rodiklių pagal pinigų ir kaupimo principus palyginamumą. |
| --- | --- |

iv)

stiprinti fiskalinį valdymą ir didinti skaidrumą tobulinant vidutinės trukmės biudžeto sistemą, gerinant pranešimo apie biudžeto duomenis procedūras ir taip užtikrinant biudžeto rodiklių pagal pinigų ir kaupimo principus palyginamumą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. sausio mėn. KP | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. sausio mėn. KP

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,8

–18,1

–3,9

2,5

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

3,5

–4,8

–0,2

4,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

11,1

4,2

–1

1

1,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

11,1

3,9

–0,7

1,0

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

11,2

5,4

3,6

–0,1

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

2009 m. lapkričio mėn. COM (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

nėra duomenų

Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–10,6

3,3

4,8

4,3

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

34,2

36,1

36,8

36,3

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

33,8

35,8

37,3

36,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

37,4

45,9

46,0

46,0

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

36,7

37,8

38,3

36,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–2,3

–1,2

0,0

1,1

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–4,4

–1,3

0,5

1,1

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–4,9

–1,8

0,1

1,1

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

15,6

29,9

40,7

49,3

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

15,3

16,9

18,1

17,1

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % ir – 0,3 % atitinkamai 2008–2011 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra 0,5 % BVP 2008 m., 0,2 % BVP 2009 m., 0,3 % 2010 m. (visos deficitą gerinančios), 0,3 % BVP 2011 m. ir 0,3 % BVP 2012 m. (visos deficitą mažinančios), o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę – 0,1 % BVP 2008 m., 0,6 % 2009 m. ir 0,7 % 2010 m. (visos deficitą mažinančios).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/12

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos

2010/C 143/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programą.

| (2) | Liuksemburgo ekonomika smarkiai nukentėjo nuo krizės: po nulinio prieaugio 2008 m. realusis BVP, naujausiais skaičiavimais, 2009 m. smuko 3,9 % realiąja išraiška, nes sumažėjo visos paklausos sudedamosios dalys, išskyrus viešąsias išlaidas. Grynojo eksporto indėlis tebebuvo teigiamas, nes importas sumažėjo dar labiau negu eksportas, galbūt dėl investicijų į įrangą nuosmukio. Finansų sektorius nuo krizės nukentėjo mažiau, negu buvo galima manyti, net jei 2008 m. pabaigoje Liuksemburgo valdžios institucijoms ir teko suteikti paramą dviem iš didžiausių šalies bankų, kurie priklauso tarptautinėms grupėms. Užimtumas 2009 m. dar padidėjo vidutiniškai 1,2 %, bet tai išimtinai lėmė likutinis labai spartaus augimo 2008 m. (+ 4,7 %) poveikis. Finansų sektoriuje užimtumas sumažėjo nežymiai, bet pramonėje sumažėjimas buvo gerokai didesnis. Nedarbas padidėjo nuo 4,9 % 2008 m. iki vidutiniškai 5,7 % 2009 m., nors valdžios institucijos ir skatino plačiai taikyti sutrumpintą darbo laiką. Pagrindinis uždavinys Liuksemburgui dabartinėmis aplinkybėmis yra išsaugoti ir plėtoti palankias sąlygas, kurios pastaruosius 25 metus sudarė galimybę užtikrinti įspūdingą augimą, pagrįstą vis didėjančiu šalies specializavimusi paslaugų, ypač finansinių paslaugų, srityje. Be to, kalbant apie biudžeto politiką, reikia skirti kuo daugiau dėmesio ilgalaikei perspektyvai. Pirma, išlaidų augimas keletą pastarųjų metų buvo ganėtinai spartus, o periodinį perteklių iš esmės užtikrino sparčiai augančios pajamos, tačiau neaišku, ar toks augimas tęsis. Be to, numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas bus vienas didžiausių visoje ES ir tai didžiąja dalimi lems šalies pensijų sistemos dosnumas. |
| --- | --- |

(2)

Liuksemburgo ekonomika smarkiai nukentėjo nuo krizės: po nulinio prieaugio 2008 m. realusis BVP, naujausiais skaičiavimais, 2009 m. smuko 3,9 % realiąja išraiška, nes sumažėjo visos paklausos sudedamosios dalys, išskyrus viešąsias išlaidas. Grynojo eksporto indėlis tebebuvo teigiamas, nes importas sumažėjo dar labiau negu eksportas, galbūt dėl investicijų į įrangą nuosmukio. Finansų sektorius nuo krizės nukentėjo mažiau, negu buvo galima manyti, net jei 2008 m. pabaigoje Liuksemburgo valdžios institucijoms ir teko suteikti paramą dviem iš didžiausių šalies bankų, kurie priklauso tarptautinėms grupėms. Užimtumas 2009 m. dar padidėjo vidutiniškai 1,2 %, bet tai išimtinai lėmė likutinis labai spartaus augimo 2008 m. (+ 4,7 %) poveikis. Finansų sektoriuje užimtumas sumažėjo nežymiai, bet pramonėje sumažėjimas buvo gerokai didesnis. Nedarbas padidėjo nuo 4,9 % 2008 m. iki vidutiniškai 5,7 % 2009 m., nors valdžios institucijos ir skatino plačiai taikyti sutrumpintą darbo laiką. Pagrindinis uždavinys Liuksemburgui dabartinėmis aplinkybėmis yra išsaugoti ir plėtoti palankias sąlygas, kurios pastaruosius 25 metus sudarė galimybę užtikrinti įspūdingą augimą, pagrįstą vis didėjančiu šalies specializavimusi paslaugų, ypač finansinių paslaugų, srityje. Be to, kalbant apie biudžeto politiką, reikia skirti kuo daugiau dėmesio ilgalaikei perspektyvai. Pirma, išlaidų augimas keletą pastarųjų metų buvo ganėtinai spartus, o periodinį perteklių iš esmės užtikrino sparčiai augančios pajamos, tačiau neaišku, ar toks augimas tęsis. Be to, numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas bus vienas didžiausių visoje ES ir tai didžiąja dalimi lems šalies pensijų sistemos dosnumas.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, potencialios gamybos apimties lygis taip pat patyrė neigiamą poveikį. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo, didėjančio struktūrinio nedarbo ir ilgalaikio finansinės veiklos masto augimo lėtėjimo visame pasaulyje krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis sustiprina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Liuksemburgui svarbu didinti nuolatinių gyventojų užimtumo lygį, didinti verslo aplinkos patrauklumą, skatinti darbo užmokesčio modelį, kuriame būtų atsižvelgta į geroką darbo sąnaudų padidėjimą per keletą pastarųjų metų, ir toliau stengtis plėsti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą šalyje. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, potencialios gamybos apimties lygis taip pat patyrė neigiamą poveikį. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo, didėjančio struktūrinio nedarbo ir ilgalaikio finansinės veiklos masto augimo lėtėjimo visame pasaulyje krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis sustiprina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Liuksemburgui svarbu didinti nuolatinių gyventojų užimtumo lygį, didinti verslo aplinkos patrauklumą, skatinti darbo užmokesčio modelį, kuriame būtų atsižvelgta į geroką darbo sąnaudų padidėjimą per keletą pastarųjų metų, ir toliau stengtis plėsti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą šalyje.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 3,9 % 2009 m. susitraukęs realusis BVP 2010 m. išaugs 2,5 %, o likusiu programos laikotarpiu augs vidutiniškai po 2,9 % per metus. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) panašu, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek optimistinėmis 2010 m. augimo prielaidomis, net ir atsižvelgus į geresnius nei tikėtasi 2009 m. trečio ketvirčio duomenis. Atsižvelgiant į Komisijos tarnybų potencialaus augimo įverčius ir laipsniško gamybos apimties atotrūkio panaikinimo prielaidą, programoje pateiktos 2011–2014 m. laikotarpio projekcijos bendrai imant yra patikimos. Programoje pateiktos užimtumo, nedarbo ir infliacijos projekcijos taip pat atrodo tikroviškos. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 3,9 % 2009 m. susitraukęs realusis BVP 2010 m. išaugs 2,5 %, o likusiu programos laikotarpiu augs vidutiniškai po 2,9 % per metus. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) panašu, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek optimistinėmis 2010 m. augimo prielaidomis, net ir atsižvelgus į geresnius nei tikėtasi 2009 m. trečio ketvirčio duomenis. Atsižvelgiant į Komisijos tarnybų potencialaus augimo įverčius ir laipsniško gamybos apimties atotrūkio panaikinimo prielaidą, programoje pateiktos 2011–2014 m. laikotarpio projekcijos bendrai imant yra patikimos. Programoje pateiktos užimtumo, nedarbo ir infliacijos projekcijos taip pat atrodo tikroviškos.

| (5) | Programoje 2009 m. apskaičiuotas 1,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Geroką pablogėjimą, palyginti su 2,5 % BVP pertekliumi 2008 m., iš esmės lėmė viešųjų išlaidų padidėjimas beveik 5 procentiniais punktais BVP, kurį tik iš dalies kompensavo pajamų santykio padidėjimas (kurį lėmė išimtinai tai, kad nominaliojo BVP smukimas buvo dar didesnis nei pajamų sumažėjimas). Išlaidų santykio padidėjimas didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams dėl fiskalinės politikos automatinių stabilizatorių, bet prie jo taip pat prisidėjo ir skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudarė 1,75 % BVP ir kurias Vyriausybė priėmė pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Šias priemones daugiausia sudarė reikšmingas Vyriausybės investicijų programų įgyvendinimo paspartinimas, taip pat svarbus mokesčių, ypač gyventojų pajamų mokesčio, sumažinimas, kuris yra nuolatinio pobūdžio. Pagal programą planuojama, kad fiskalinė politika 2010 m. tebebus ekspansinė – tai, atsižvelgiant į palyginti palankią Liuksemburgo biudžeto ir ekonomikos būklę, atitinka EEAP. Tačiau nuo 2011 m. programos projekcijos pagal politikos nekeitimo prielaidą neatspindi ribojamųjų krypčių, kurios atitiktų Tarybos rekomenduojamą išeities iš krizės strategiją, nors programoje ir pareikšta, kad valdžios institucijos planuoja imtis korekcinių priemonių. |
| --- | --- |

(5)

Programoje 2009 m. apskaičiuotas 1,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Geroką pablogėjimą, palyginti su 2,5 % BVP pertekliumi 2008 m., iš esmės lėmė viešųjų išlaidų padidėjimas beveik 5 procentiniais punktais BVP, kurį tik iš dalies kompensavo pajamų santykio padidėjimas (kurį lėmė išimtinai tai, kad nominaliojo BVP smukimas buvo dar didesnis nei pajamų sumažėjimas). Išlaidų santykio padidėjimas didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams dėl fiskalinės politikos automatinių stabilizatorių, bet prie jo taip pat prisidėjo ir skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudarė 1,75 % BVP ir kurias Vyriausybė priėmė pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Šias priemones daugiausia sudarė reikšmingas Vyriausybės investicijų programų įgyvendinimo paspartinimas, taip pat svarbus mokesčių, ypač gyventojų pajamų mokesčio, sumažinimas, kuris yra nuolatinio pobūdžio. Pagal programą planuojama, kad fiskalinė politika 2010 m. tebebus ekspansinė – tai, atsižvelgiant į palyginti palankią Liuksemburgo biudžeto ir ekonomikos būklę, atitinka EEAP. Tačiau nuo 2011 m. programos projekcijos pagal politikos nekeitimo prielaidą neatspindi ribojamųjų krypčių, kurios atitiktų Tarybos rekomenduojamą išeities iš krizės strategiją, nors programoje ir pareikšta, kad valdžios institucijos planuoja imtis korekcinių priemonių.

| (6) | Numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. padidės iki 3,9 % BVP ir pablogėjimą turėti lemti išlaidų padidėjimas 0,9 procentinio punkto BVP bei pajamų sumažėjimas 2 procentiniais punktais BVP. Išlaidų padidėjimą daugiausia lems didesnės išlaidos švietimo (0,3 procentinio punkto BVP), šeimos politikos (0,25 procentinio punkto BVP) ir viešosios infrastruktūros (0,5 procentinio punkto BVP) srityse. Pajamos sumažės dėl įplaukų iš tiesioginių mokesčių pajamų smukimo (1,4 procentinio punkto BVP), kurį iš esmės lems krizės poveikis, ypač įplaukoms iš pelno mokesčio. Be to, šio mokesčio tarifas sumažintas nuo 22 iki 21 % ir ex ante apskaičiuota, kad šios priemonės poveikis sudarys maždaug 0,1 procentinio punkto BVP. Pajamų sumažėjimą mažesniu mastu taip pat lems įplaukų iš netiesioginių mokesčių ir socialinės apsaugos įmokų sumažėjimas, palyginti su BVP (atitinkamai 0,4 ir 0,2 procentinio punkto BVP). 2009 m. deficitas sumažintas 1,2 procentinio punkto BVP, palyginti su biudžete pateiktu įverčiu, o 2010 m. deficito tikslas sumažintas 0,5 procentinio punkto, tad programoje dabar numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pablogės 2,8 procentinio punkto BVP (palyginti su biudžete nustatytu 2,1 procentinio punkto dydžiu). Struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija ir atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) nuo maždaug 1 % BVP pertekliaus 2009 m. pablogės maždaug 3 procentiniais punktais BVP. |
| --- | --- |

(6)

Numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. padidės iki 3,9 % BVP ir pablogėjimą turėti lemti išlaidų padidėjimas 0,9 procentinio punkto BVP bei pajamų sumažėjimas 2 procentiniais punktais BVP. Išlaidų padidėjimą daugiausia lems didesnės išlaidos švietimo (0,3 procentinio punkto BVP), šeimos politikos (0,25 procentinio punkto BVP) ir viešosios infrastruktūros (0,5 procentinio punkto BVP) srityse. Pajamos sumažės dėl įplaukų iš tiesioginių mokesčių pajamų smukimo (1,4 procentinio punkto BVP), kurį iš esmės lems krizės poveikis, ypač įplaukoms iš pelno mokesčio. Be to, šio mokesčio tarifas sumažintas nuo 22 iki 21 % ir ex ante apskaičiuota, kad šios priemonės poveikis sudarys maždaug 0,1 procentinio punkto BVP. Pajamų sumažėjimą mažesniu mastu taip pat lems įplaukų iš netiesioginių mokesčių ir socialinės apsaugos įmokų sumažėjimas, palyginti su BVP (atitinkamai 0,4 ir 0,2 procentinio punkto BVP). 2009 m. deficitas sumažintas 1,2 procentinio punkto BVP, palyginti su biudžete pateiktu įverčiu, o 2010 m. deficito tikslas sumažintas 0,5 procentinio punkto, tad programoje dabar numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pablogės 2,8 procentinio punkto BVP (palyginti su biudžete nustatytu 2,1 procentinio punkto dydžiu). Struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija ir atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) nuo maždaug 1 % BVP pertekliaus 2009 m. pablogės maždaug 3 procentiniais punktais BVP.

| (7) | Laikotarpiui po 2010 m. programoje pateiktas nekeičiamos politikos hipoteze pagrįstas visavertis biudžeto scenarijus, pagal kurį valdžios sektoriaus deficitas pirma padidės iki 5,0 % BVP 2011 m., o vėliau, laipsniškai nykstant krizės poveikiui, lėtai sumažės iki 4,6 % BVP 2012 m. ir 4,3 % BVP 2013 m., prieš pasiekdamas 3,1 % BVP 2014 m. Taigi iš šio scenarijaus matyti, kad valdžios sektoriaus deficitas viršys 3 % BVP iki programos laikotarpio pabaigos. Automatinį deficito mažėjimą lems ir laipsniškas pajamų atsigavimas, ir nedidelis išlaidų santykio sumažėjimas. Prognozuojama, kad pajamų santykis nuo 2011 m. nustatyto žemiausio taško (38,1 % BVP) šiek tiek padidės – iki 39,5 % BVP, ir tai daugiausia lems įplaukų iš tiesioginių mokesčių augimo atsigavimas nuo 2011 m., kai uždelstas krizės poveikis pajamoms, kaip manoma, bus didžiausias. Kartu numatoma, kad išlaidų santykis nuo 2010 m. pasiektos didžiausios 43,6 % BVP ribos šiek tiek sumažės – iki 42,7 % 2014 m. ir tai lems laipsniškas augimo spartėjimas. Struktūrinis deficitas (kaip perskaičiuota Komisijos tarnybų) pirma padidės nuo 2,25 % BVP 2010 m. iki maždaug 3,5 % 2011 m., kai nominalusis deficitas pasieks aukščiausią 5,0 % BVP ribą, o vėliau, smukus nominaliajam deficitui, šiek tiek sumažės – iki 2,25 % BVP 2014 m. Programoje pareikšta, kad pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas turėtų būti valstybės finansų subalansavimas iki 2014 m., kasmet sumažinant nominalųjį deficitą maždaug 1 procentiniu punktu BVP. Tačiau visa informacija apie pajamų ir išlaidų lygius, susijusius su šiuo koregavimo planu ar pagalbinėmis priemonėmis, bus pateikta po konsultacijų su socialiniais partneriais, kurias tikimasi užbaigti iki šių metų balandžio mėn. pabaigos.
  Programoje pažymėta, kad dėl numanomų įsipareigojimų, susijusių su visuomenės senėjimu, svarbos vidutinės trukmės biudžeto tikslas iš struktūrinio 0,8 % BVP deficito pakeistas į struktūrinį 0,5 % BVP perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, neatrodo, kad nustatant šį vidutinės trukmės biudžeto tikslą būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus įsipareigojimus, susijusius su visuomenės senėjimu, nors skolos lygis ir yra mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Programoje nenumatyta, kad šis vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Laikotarpiui po 2010 m. programoje pateiktas nekeičiamos politikos hipoteze pagrįstas visavertis biudžeto scenarijus, pagal kurį valdžios sektoriaus deficitas pirma padidės iki 5,0 % BVP 2011 m., o vėliau, laipsniškai nykstant krizės poveikiui, lėtai sumažės iki 4,6 % BVP 2012 m. ir 4,3 % BVP 2013 m., prieš pasiekdamas 3,1 % BVP 2014 m. Taigi iš šio scenarijaus matyti, kad valdžios sektoriaus deficitas viršys 3 % BVP iki programos laikotarpio pabaigos. Automatinį deficito mažėjimą lems ir laipsniškas pajamų atsigavimas, ir nedidelis išlaidų santykio sumažėjimas. Prognozuojama, kad pajamų santykis nuo 2011 m. nustatyto žemiausio taško (38,1 % BVP) šiek tiek padidės – iki 39,5 % BVP, ir tai daugiausia lems įplaukų iš tiesioginių mokesčių augimo atsigavimas nuo 2011 m., kai uždelstas krizės poveikis pajamoms, kaip manoma, bus didžiausias. Kartu numatoma, kad išlaidų santykis nuo 2010 m. pasiektos didžiausios 43,6 % BVP ribos šiek tiek sumažės – iki 42,7 % 2014 m. ir tai lems laipsniškas augimo spartėjimas. Struktūrinis deficitas (kaip perskaičiuota Komisijos tarnybų) pirma padidės nuo 2,25 % BVP 2010 m. iki maždaug 3,5 % 2011 m., kai nominalusis deficitas pasieks aukščiausią 5,0 % BVP ribą, o vėliau, smukus nominaliajam deficitui, šiek tiek sumažės – iki 2,25 % BVP 2014 m. Programoje pareikšta, kad pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas turėtų būti valstybės finansų subalansavimas iki 2014 m., kasmet sumažinant nominalųjį deficitą maždaug 1 procentiniu punktu BVP. Tačiau visa informacija apie pajamų ir išlaidų lygius, susijusius su šiuo koregavimo planu ar pagalbinėmis priemonėmis, bus pateikta po konsultacijų su socialiniais partneriais, kurias tikimasi užbaigti iki šių metų balandžio mėn. pabaigos.

Programoje pažymėta, kad dėl numanomų įsipareigojimų, susijusių su visuomenės senėjimu, svarbos vidutinės trukmės biudžeto tikslas iš struktūrinio 0,8 % BVP deficito pakeistas į struktūrinį 0,5 % BVP perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, neatrodo, kad nustatant šį vidutinės trukmės biudžeto tikslą būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus įsipareigojimus, susijusius su visuomenės senėjimu, nors skolos lygis ir yra mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Programoje nenumatyta, kad šis vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu.

| (8) | 2010 m. biudžeto rezultatas galėtų būti kiek geresnis, nei numatyta programoje. Tačiau dėl to visiškai nesikeičia priežastys, dėl kurių reikia tęsti planuojamą fiskalinį konsolidavimą 2011–2014 m. Galimas 2010 m. rezultato pagerėjimas yra susijęs su bazės efektu, atsiradusiu dėl 2009 m. deficito rodiklio sumažinimo 1,2 procentinio punkto BVP (palyginti su 2010 m. biudžete pateikta pradine deficito projekcija), kuris nepasireiškė 2010 m. rezultato visaverčiu pagerėjimu. Taigi šiuo metu numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pablogės 2,8 % BVP, o biudžete prognozuotas 2,1 % pablogėjimas. Prieš krizę biudžeto rezultatai Liuksemburge dažnai buvo geresni, negu iš pradžių planuota. 2011–2014 m. laikotarpiui politikos nekeitimo scenarijuje pateiktas tikėtinas valstybės finansų raidos vaizdas ir nurodyta, kad galimą teigiamą bazės efektą iš esmės atsvers su makroekonomine perspektyva susijusi neigiama rizika. Įvertinti alternatyvų koregavimo planą, pagal kurį būtų siekiama iki 2014 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės vertės negu 3 %, nėra įmanoma, nes nepateikta jokios informacijos apie pajamų ir išlaidų lygius, susijusius su planuojamu deficitu, ir apie priemones, reikalingas numatomam konsolidavimui įgyvendinti. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. biudžeto rezultatas galėtų būti kiek geresnis, nei numatyta programoje. Tačiau dėl to visiškai nesikeičia priežastys, dėl kurių reikia tęsti planuojamą fiskalinį konsolidavimą 2011–2014 m. Galimas 2010 m. rezultato pagerėjimas yra susijęs su bazės efektu, atsiradusiu dėl 2009 m. deficito rodiklio sumažinimo 1,2 procentinio punkto BVP (palyginti su 2010 m. biudžete pateikta pradine deficito projekcija), kuris nepasireiškė 2010 m. rezultato visaverčiu pagerėjimu. Taigi šiuo metu numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pablogės 2,8 % BVP, o biudžete prognozuotas 2,1 % pablogėjimas. Prieš krizę biudžeto rezultatai Liuksemburge dažnai buvo geresni, negu iš pradžių planuota. 2011–2014 m. laikotarpiui politikos nekeitimo scenarijuje pateiktas tikėtinas valstybės finansų raidos vaizdas ir nurodyta, kad galimą teigiamą bazės efektą iš esmės atsvers su makroekonomine perspektyva susijusi neigiama rizika. Įvertinti alternatyvų koregavimo planą, pagal kurį būtų siekiama iki 2014 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės vertės negu 3 %, nėra įmanoma, nes nepateikta jokios informacijos apie pajamų ir išlaidų lygius, susijusius su planuojamu deficitu, ir apie priemones, reikalingas numatomam konsolidavimui įgyvendinti.

| (9) | Visų pirma dėl finansinės paramos finansų sektoriui skolos santykis padidėjo dvigubai – nuo 6,6 % BVP 2007 m. iki 13,5 % 2008 m. Programoje numatomas tolesnis augimas – nuo 14,9 % BVP 2009 m. iki 37,4 % 2014 m. Šis padidėjimas viršys numatomų deficito rodiklių sumą dėl didelių pervedimų iš centrinės valdžios sektoriaus į socialinės apsaugos sektorių. Nors skolos santykis didėja, jis bus gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Socialinės apsaugos sistema ir – kiek mažesniu mastu – centrinė valdžia valdo didelį turtą, kuris susiformavo dėl praeityje periodiškai užtikrinamo pertekliaus. Vis dėlto šio turto nepakanka būsimiems socialinės apsaugos sektoriaus įsipareigojimams padengti. |
| --- | --- |

(9)

Visų pirma dėl finansinės paramos finansų sektoriui skolos santykis padidėjo dvigubai – nuo 6,6 % BVP 2007 m. iki 13,5 % 2008 m. Programoje numatomas tolesnis augimas – nuo 14,9 % BVP 2009 m. iki 37,4 % 2014 m. Šis padidėjimas viršys numatomų deficito rodiklių sumą dėl didelių pervedimų iš centrinės valdžios sektoriaus į socialinės apsaugos sektorių. Nors skolos santykis didėja, jis bus gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Socialinės apsaugos sistema ir – kiek mažesniu mastu – centrinė valdžia valdo didelį turtą, kuris susiformavo dėl praeityje periodiškai užtikrinamo pertekliaus. Vis dėlto šio turto nepakanka būsimiems socialinės apsaugos sektoriaus įsipareigojimams padengti.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., grindžiamos prielaidomis, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kuriose atsižvelgiama į prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto raida, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolą iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., grindžiamos prielaidomis, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kuriose atsižvelgiama į prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto raida, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolą iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai viršija ES vidurkį ir tam įtaką aiškiai daro labai didelis numatomas išlaidų pensijoms augimas. Socialinės apsaugos sistemoje sukauptas didelis turtas padės iš dalies finansuoti numatomą išlaidų pensijoms augimą, o iš biudžeto planų iki 2014 m. matyti, kad struktūrinio pirminio pertekliaus nebepakaks su visuomenės senėjimu susijusioms augančioms išlaidoms kompensuoti. Didelio pirminio pertekliaus užtikrinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir, kaip pripažino valdžios institucijos, priemonių, kuriomis siekiama pažaboti didelį išlaidų pensijoms augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip vidutinę. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai viršija ES vidurkį ir tam įtaką aiškiai daro labai didelis numatomas išlaidų pensijoms augimas. Socialinės apsaugos sistemoje sukauptas didelis turtas padės iš dalies finansuoti numatomą išlaidų pensijoms augimą, o iš biudžeto planų iki 2014 m. matyti, kad struktūrinio pirminio pertekliaus nebepakaks su visuomenės senėjimu susijusioms augančioms išlaidoms kompensuoti. Didelio pirminio pertekliaus užtikrinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir, kaip pripažino valdžios institucijos, priemonių, kuriomis siekiama pažaboti didelį išlaidų pensijoms augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip vidutinę.

| (12) | Nepanašu, kad kiekybinės fiskalinės taisyklės ir vidutinės trukmės biudžeto sistemos (išskyrus valstybės daugiametę kapitalo išlaidų programą) atliktų svarbų vaidmenį Liuksemburge. Tačiau nepanašu, kad dėl to praeityje buvo atsiradę didelių biudžeto neatitikimų, net jei tai ir galėjo atlikti tam tikrą vaidmenį keletą pastarųjų metų periodiškai ir reikšmingai tikslinant valstybės finansų duomenis (paprastai nustatant labiau teigiamus rezultatus). Programoje šiuo atžvilgiu nepateikta jokių planų. |
| --- | --- |

(12)

Nepanašu, kad kiekybinės fiskalinės taisyklės ir vidutinės trukmės biudžeto sistemos (išskyrus valstybės daugiametę kapitalo išlaidų programą) atliktų svarbų vaidmenį Liuksemburge. Tačiau nepanašu, kad dėl to praeityje buvo atsiradę didelių biudžeto neatitikimų, net jei tai ir galėjo atlikti tam tikrą vaidmenį keletą pastarųjų metų periodiškai ir reikšmingai tikslinant valstybės finansų duomenis (paprastai nustatant labiau teigiamus rezultatus). Programoje šiuo atžvilgiu nepateikta jokių planų.

| (13) | Valstybės finansų struktūra Liuksemburge atrodo palyginti palanki: valdžios sektoriaus išlaidos ir mokesčių našta yra santykinai nedidelės, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Visų pirma darbo pajamų apmokestinimas ir valdžios sektoriaus vartojimas yra palyginti nedidelis. Be to, viešosios investicijos yra vienos didžiausių visoje ES. Tačiau vis dar galima pagerinti viešųjų išlaidų efektyvumą, taip pat švietimo srityje. Be to, nepanašu, kad dosnios socialinės išmokos ir darbo pajamų apmokestinimas (nors jis palyginti nedidelis) pakankamai skatintų dirbti darbuotojus, gaunančius vidutinį ir mažą darbo užmokestį. Galiausiai siekiant pakelti visuomenės senėjimo naštą reikės palyginti dosnios pensijų sistemos reformų. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės finansų struktūra Liuksemburge atrodo palyginti palanki: valdžios sektoriaus išlaidos ir mokesčių našta yra santykinai nedidelės, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Visų pirma darbo pajamų apmokestinimas ir valdžios sektoriaus vartojimas yra palyginti nedidelis. Be to, viešosios investicijos yra vienos didžiausių visoje ES. Tačiau vis dar galima pagerinti viešųjų išlaidų efektyvumą, taip pat švietimo srityje. Be to, nepanašu, kad dosnios socialinės išmokos ir darbo pajamų apmokestinimas (nors jis palyginti nedidelis) pakankamai skatintų dirbti darbuotojus, gaunančius vidutinį ir mažą darbo užmokestį. Galiausiai siekiant pakelti visuomenės senėjimo naštą reikės palyginti dosnios pensijų sistemos reformų.

| (14) | Apskritai atsižvelgiant į palankią pradinę Liuksemburgo biudžeto būklę krizės pradžioje ir žemą valdžios sektoriaus skolos lygį, 2010 m. planuojama ekspansinė fiskalinė politika yra tinkama ir atitinka EEAP. Nuo 2011 m. programoje numatyta politikos nekeitimo projekcija neatitinka Pakto reikalavimų, nes joje nenumatyta būtinų konsolidavimo priemonių, kurių reikės siekiant sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP ir pakankamai sparčiai artėti prie vidutinės trukmės tikslo, t. y. 0,5 % BVP biudžeto pertekliaus. Ji taip pat neatitinka spalio 20 d. Tarybos išvadų dėl fiskalinės išeities iš krizės strategijos. Kita vertus, Vyriausybės paskelbtų ketinimų 2011 m. pradėti konsolidavimą ir nuo 2011 m. kasmet mažinti struktūrinį deficitą maždaug 0,75 procentinio punkto BVP negalima įvertinti, nes nepateikta jokios informacijos apie priemones, kuriomis būtų paremta tokia konsolidavimo strategija. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai atsižvelgiant į palankią pradinę Liuksemburgo biudžeto būklę krizės pradžioje ir žemą valdžios sektoriaus skolos lygį, 2010 m. planuojama ekspansinė fiskalinė politika yra tinkama ir atitinka EEAP. Nuo 2011 m. programoje numatyta politikos nekeitimo projekcija neatitinka Pakto reikalavimų, nes joje nenumatyta būtinų konsolidavimo priemonių, kurių reikės siekiant sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP ir pakankamai sparčiai artėti prie vidutinės trukmės tikslo, t. y. 0,5 % BVP biudžeto pertekliaus. Ji taip pat neatitinka spalio 20 d. Tarybos išvadų dėl fiskalinės išeities iš krizės strategijos. Kita vertus, Vyriausybės paskelbtų ketinimų 2011 m. pradėti konsolidavimą ir nuo 2011 m. kasmet mažinti struktūrinį deficitą maždaug 0,75 procentinio punkto BVP negalima įvertinti, nes nepateikta jokios informacijos apie priemones, kuriomis būtų paremta tokia konsolidavimo strategija.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad, atsižvelgiant į nuosmukį ir patikimą pradinę Liuksemburgo biudžeto būklę, laikinas valdžios sektoriaus balanso pablogėjimas 2009 ir 2010 m., kuris iš dalies atspindi skatinamųjų priemonių priėmimą, yra tinkamas. Tačiau nuo 2011 m. fiskalinė politika, nurodyta programos nekeičiamos politikos scenarijuje, negali būti laikoma atitinkančia Pakto reikalavimus, nes valdžios sektoriaus deficitas viršys 3 % BVP iki 2014 m.; taigi nebus imtasi konsolidavimo priemonių, siekiant užtikrinti, kad deficitas būtų sumažintas iki mažesnės vertės negu 3 % BVP, o pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo taip pat nebūtų pakankama. Nors valdžios institucijos nurodo ketinančios įgyvendinti platesnio užmojo konsolidavimą, kad valstybės finansų būklė vėl būtų subalansuota 2014 m., o paskesniais metais pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą, šio koregavimo plano negalima tinkamai įvertinti neturint jokios informacijos, įskaitant ir informaciją apie priemones, kuriomis pagrįstas tas planas. Taigi reikėtų daugiau informacijos apie šias priemones. Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas tebekelia susirūpinimą – ateinančiais dešimtmečiais valstybės finansams teks labai sunki našta, nes numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų didėjimas bus vienas didžiausių visoje ES.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Liuksemburgas raginamas:

| i) | 2011 m. pradėti fiskalinį konsolidavimą, kad deficitas būtų sumažintas iki mažesnio dydžio nei 3 % BVP riba, vėlesniais metais siekti vidutinės trukmės tikslo ir tam aiškiai nustatyti priemones, kurių reikės šiam konsolidavimui įgyvendinti; ir |
| --- | --- |

i)

2011 m. pradėti fiskalinį konsolidavimą, kad deficitas būtų sumažintas iki mažesnio dydžio nei 3 % BVP riba, vėlesniais metais siekti vidutinės trukmės tikslo ir tam aiškiai nustatyti priemones, kurių reikės šiam konsolidavimui įgyvendinti; ir

| ii) | atsižvelgiant į numatomą reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą vykdant pensijų sistemos reformą ir nustatyti vidutinės trukmės tikslą, kuriuo būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus įsipareigojimus, susijusius su visuomenės senėjimu. |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į numatomą reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą vykdant pensijų sistemos reformą ir nustatyti vidutinės trukmės tikslą, kuriuo būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus įsipareigojimus, susijusius su visuomenės senėjimu.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. sausio mėn. SP | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 1,1 | –2,3 | –3,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,9 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 2,4 | 1,6 | 0,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 2,4 | 1,6 | 0,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. sausio mėn. SP

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,0

–3,6

1,1

1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

1,0

–0,9

1,4

4,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,1

0,0

1,8

1,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

4,1

0,6

2,5

2,9

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

1,1

–2,3

–3,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,9

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

40,2

41,1

39,7

39,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

43,2

42,8

42,8

40,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

37,7

43,3

43,9

43,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

41,2

43,4

44,3

39,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

43,2

42,8

42,8

40,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

2,3

–0,3

–1,2

1,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

2,4

1,6

0,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

2,4

1,6

0,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

13,5

15,0

16,4

17,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

14,4

14,9

17,0

14,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nėra sektorių balanso duomenų, išskyrus valdžios sektorių.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % ir 2,2 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę 2010–2014 m. nėra jokių vienkartinių ar kitų laikinųjų priemonių.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/17

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Lenkijos konvergencijos programos

2010/C 143/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Lenkijos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Lenkijos konvergencijos programą.

| (2) | Apskaičiuota, kad 2009 m. Lenkijos realusis BVP padidėjo 1,7 %, ir tai buvo vienintelė ES šalis, kurios augimas tais metais buvo teigiamas. Šis rezultatas atspindi daugybę palankių veiksnių, įskaitant tvirtus ekonomikos pagrindus krizės pradžioje, pakankamai kapitalo turintį ir patikimą finansų sektorių, palyginti nedidelį ekonomikos atvirumo laipsnį, didelį Lenkijos valiutos nuvertėjimą ankstyvajame krizės etape, taip pat palankios pinigų ir fiskalinės politikos taikymą reikiamu laiku.
  Nors kai kurie iš augimą parėmusių veiksnių yra laikino pobūdžio – galimybė taikyti ekspansinę fiskalinę politiką iš esmės išnyko, o valiutos kursas dabar kyla – Lenkijos ekonomikos perspektyva pastaraisiais mėnesiais gerokai pagerėjo. Pagrindiniai uždaviniai keletą ateinančių metų – atkurti tvarią valdžios sektoriaus finansų būklę ir užtikrinti tvarų ES senbuvių pasivijimo procesą, nepažeidžiant fiskalinio ir makroekonominio stabilumo. Lenkija nepasinaudojo ekonominio pakilimo laikotarpiu (2006–2008 m.) valstybės finansams konsoliduoti ir apskaičiuota, kad struktūrinis valdžios sektoriaus deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodą remiantis atnaujintoje programoje pateiktais duomenimis) 2009 m. pasiekė 7 % BVP. Atsižvelgusi į 2009 m. balandžio mėn. pagal perviršinio deficito procedūrą Lenkijos valdžios institucijų nurodytą 2008 m. valdžios sektoriaus deficitą, kuris sudarė 3,9 % BVP, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad šalyje yra perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2012 m. |
| --- | --- |

(2)

Apskaičiuota, kad 2009 m. Lenkijos realusis BVP padidėjo 1,7 %, ir tai buvo vienintelė ES šalis, kurios augimas tais metais buvo teigiamas. Šis rezultatas atspindi daugybę palankių veiksnių, įskaitant tvirtus ekonomikos pagrindus krizės pradžioje, pakankamai kapitalo turintį ir patikimą finansų sektorių, palyginti nedidelį ekonomikos atvirumo laipsnį, didelį Lenkijos valiutos nuvertėjimą ankstyvajame krizės etape, taip pat palankios pinigų ir fiskalinės politikos taikymą reikiamu laiku.

Nors kai kurie iš augimą parėmusių veiksnių yra laikino pobūdžio – galimybė taikyti ekspansinę fiskalinę politiką iš esmės išnyko, o valiutos kursas dabar kyla – Lenkijos ekonomikos perspektyva pastaraisiais mėnesiais gerokai pagerėjo. Pagrindiniai uždaviniai keletą ateinančių metų – atkurti tvarią valdžios sektoriaus finansų būklę ir užtikrinti tvarų ES senbuvių pasivijimo procesą, nepažeidžiant fiskalinio ir makroekonominio stabilumo. Lenkija nepasinaudojo ekonominio pakilimo laikotarpiu (2006–2008 m.) valstybės finansams konsoliduoti ir apskaičiuota, kad struktūrinis valdžios sektoriaus deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodą remiantis atnaujintoje programoje pateiktais duomenimis) 2009 m. pasiekė 7 % BVP. Atsižvelgusi į 2009 m. balandžio mėn. pagal perviršinio deficito procedūrą Lenkijos valdžios institucijų nurodytą 2008 m. valdžios sektoriaus deficitą, kuris sudarė 3,9 % BVP, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad šalyje yra perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2012 m.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu, nors Lenkijoje poveikis turėtų būti ne toks ūmus dėl mažesnio kapitalo sumažėjimo masto ir lanksčios darbo rinkos. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma, atsižvelgiant į žemą užimtumo Lenkijoje lygį ir būtinybę imtis reformų besitęsiančiam ES senbuvių pasivijimo procesui paremti, bus svarbu imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų skatinamas dalyvavimas darbo rinkoje, gerinama verslo aplinka ir skatinamos privačios išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu, nors Lenkijoje poveikis turėtų būti ne toks ūmus dėl mažesnio kapitalo sumažėjimo masto ir lanksčios darbo rinkos. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma, atsižvelgiant į žemą užimtumo Lenkijoje lygį ir būtinybę imtis reformų besitęsiančiam ES senbuvių pasivijimo procesui paremti, bus svarbu imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų skatinamas dalyvavimas darbo rinkoje, gerinama verslo aplinka ir skatinamos privačios išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai.

| (4) | Pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįstos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, numatoma, kad realiojo BVP augimas paspartės nuo 1,7 % 2009 m. iki 3 % 2010 m., 4,5 % 2011 m. ir 4,2 % 2012 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), 2010 m. realiojo BVP augimo prielaida atrodo tik šiek tiek palanki, o 2011 ir 2012 m. prielaidos atrodo palankios. Programoje pateiktas alternatyvus „rizikos scenarijus“, kuriame numatytas lėtesnis realiojo BVP augimas – 2,7 % 2010 m., 3,7 % 2011 m. ir 3,5 % 2012 m., ir kuris atrodo labiau tikėtinas. Atsižvelgiant į naujausią informaciją, programoje pateikta laipsniško užimtumo atsigavimo 2010–2012 m. laikotarpiu projekcija yra tikėtina, ypač atsižvelgiant į tai, kad atrodo, jog spartus realaus darbo užmokesčio koregavimas švelnina nuosmukio poveikį užimtumui. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos, pagal kurias numatomas sumažėjimas iki maždaug 2 % 2010 m., kylant valiutos kursui ir esant ribotam darbo užmokesčio spaudimui, o vėliau, gerėjant ekonominei padėčiai, numatomas nuosaikus pakilimas, yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(4)

Pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįstos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, numatoma, kad realiojo BVP augimas paspartės nuo 1,7 % 2009 m. iki 3 % 2010 m., 4,5 % 2011 m. ir 4,2 % 2012 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), 2010 m. realiojo BVP augimo prielaida atrodo tik šiek tiek palanki, o 2011 ir 2012 m. prielaidos atrodo palankios. Programoje pateiktas alternatyvus „rizikos scenarijus“, kuriame numatytas lėtesnis realiojo BVP augimas – 2,7 % 2010 m., 3,7 % 2011 m. ir 3,5 % 2012 m., ir kuris atrodo labiau tikėtinas. Atsižvelgiant į naujausią informaciją, programoje pateikta laipsniško užimtumo atsigavimo 2010–2012 m. laikotarpiu projekcija yra tikėtina, ypač atsižvelgiant į tai, kad atrodo, jog spartus realaus darbo užmokesčio koregavimas švelnina nuosmukio poveikį užimtumui. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos, pagal kurias numatomas sumažėjimas iki maždaug 2 % 2010 m., kylant valiutos kursui ir esant ribotam darbo užmokesčio spaudimui, o vėliau, gerėjant ekonominei padėčiai, numatomas nuosaikus pakilimas, yra tikroviškos.

| (5) | Programoje nustatytas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudaro 7,2 % BVP. Smarkus pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 3,6 % BVP deficitu, didele dalimi atspindi krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams, bet prie jo taip pat prisidėjo ir skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudaro maždaug 2 % BVP ir kurias Vyriausybė įgyvendino 2009 m. pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Pagrindiniai skatinamieji elementai apėmė gyventojų pajamų mokesčio sumažinimą (dėl kurio nuspręsta 2007 m.), viešųjų investicijų padidinimą ir socialinių pervedimų indeksavimą. Kita vertus, 2009 m. deficito rezultatas būtų buvęs dar blogesnis, jei nebūtų įgyvendintos deficitą mažinančios priemonės, kurių poveikis, kaip apskaičiuota, sudarė maždaug 1,5 procentinio punkto (administracinių išlaidų sumažinimas ir valstybės valdomų įmonių dividendų padidinimas). Nepaisant šių priemonių, 2009 m. struktūrinis balansas pablogėjo daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP ir tai, be kita ko, lėmė išlaidų perviršis tam tikruose valdžios sektoriaus subsektoriuose (3) ir nepalanki augimo struktūra.
  Neatsižvelgiant į aukštą struktūrinio deficito lygį ir numatomą staigų ekonominės veiklos atsigavimą, programoje numatoma laipsniško pasitraukimo strategija, o 2010–2011 m. planuojamas nuosaikus fiskalinis konsolidavimas. |
| --- | --- |

(5)

Programoje nustatytas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudaro 7,2 % BVP. Smarkus pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 3,6 % BVP deficitu, didele dalimi atspindi krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams, bet prie jo taip pat prisidėjo ir skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudaro maždaug 2 % BVP ir kurias Vyriausybė įgyvendino 2009 m. pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Pagrindiniai skatinamieji elementai apėmė gyventojų pajamų mokesčio sumažinimą (dėl kurio nuspręsta 2007 m.), viešųjų investicijų padidinimą ir socialinių pervedimų indeksavimą. Kita vertus, 2009 m. deficito rezultatas būtų buvęs dar blogesnis, jei nebūtų įgyvendintos deficitą mažinančios priemonės, kurių poveikis, kaip apskaičiuota, sudarė maždaug 1,5 procentinio punkto (administracinių išlaidų sumažinimas ir valstybės valdomų įmonių dividendų padidinimas). Nepaisant šių priemonių, 2009 m. struktūrinis balansas pablogėjo daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP ir tai, be kita ko, lėmė išlaidų perviršis tam tikruose valdžios sektoriaus subsektoriuose (3) ir nepalanki augimo struktūra.

Neatsižvelgiant į aukštą struktūrinio deficito lygį ir numatomą staigų ekonominės veiklos atsigavimą, programoje numatoma laipsniško pasitraukimo strategija, o 2010–2011 m. planuojamas nuosaikus fiskalinis konsolidavimas.

| (6) | 2010 m. programoje numatomas nedidelis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas iki 6,9 % BVP. Tai bus pasiekta užtikrinus didelį pajamų santykio padidėjimą (2,2 procentinio punkto), kuris su kaupu kompensuos didelį išlaidų santykio padidėjimą (1,9 procentinio punkto), kurį daugiausia lems kapitalo išlaidų padidinimas (iš dalies finansuojamas ES lėšomis). Pagrindinės konsolidavimo priemonės apima tam tikrų akcizų ir kvaziakcizų padidinimą (maždaug 0,2 % BVP) ir nacionalinio biudžeto išlaidų darbo užmokesčiui ir algai augimo sumažinimą (0,3 % BVP), o jų bendras poveikis sudaro 0,5 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas pagerės 0,8 procentinio punkto BVP ir taip pat atspindės palankią augimo struktūrą, dėl kurios mokesčių elastingumas bus didesnis negu įprasta. Pagal dabartinius planus numatomų fiskalinių priemonių poveikis yra mažesnis už 2009 m. liepos mėn. 2010–2012 m. laikotarpiui Tarybos rekomenduotą metinį vidurkį (bent 1,25 procentinio punkto BVP). |
| --- | --- |

(6)

2010 m. programoje numatomas nedidelis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas iki 6,9 % BVP. Tai bus pasiekta užtikrinus didelį pajamų santykio padidėjimą (2,2 procentinio punkto), kuris su kaupu kompensuos didelį išlaidų santykio padidėjimą (1,9 procentinio punkto), kurį daugiausia lems kapitalo išlaidų padidinimas (iš dalies finansuojamas ES lėšomis). Pagrindinės konsolidavimo priemonės apima tam tikrų akcizų ir kvaziakcizų padidinimą (maždaug 0,2 % BVP) ir nacionalinio biudžeto išlaidų darbo užmokesčiui ir algai augimo sumažinimą (0,3 % BVP), o jų bendras poveikis sudaro 0,5 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas pagerės 0,8 procentinio punkto BVP ir taip pat atspindės palankią augimo struktūrą, dėl kurios mokesčių elastingumas bus didesnis negu įprasta. Pagal dabartinius planus numatomų fiskalinių priemonių poveikis yra mažesnis už 2009 m. liepos mėn. 2010–2012 m. laikotarpiui Tarybos rekomenduotą metinį vidurkį (bent 1,25 procentinio punkto BVP).

| (7) | Pagrindinis programoje nustatytos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė deficito vertė iki 2012 m., kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Tačiau planuojamas koregavimas iš esmės nukeltas į laikotarpio pabaigą: numatoma, kad 2010 m. nominalusis balansas pagerės 0,3 procentinio punkto BVP, 2011 m. – 1 procentiniu punktu BVP, o 2012 m. – 3 procentiniais punktais BVP. Struktūrinis balansas 2010–2011 m. pagerėtų 0,8–0,9 procentinio punkto BVP per metus, o 2012 m. – 3 procentiniais punktais BVP. Siekiant kompensuoti prastesnę, negu manyta priimant Tarybos rekomendaciją, pradinę nominaliojo deficito padėtį 2009 m., vidutinis metinis struktūrinių priemonių poveikis 2010–2012 m. laikotarpiu sudarys maždaug 1,5 % BVP ir bus kiek didesnis, negu rekomenduota Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. 2011–2012 m. konsolidavimas daugiausia pagrįstas išlaidomis, tačiau nėra paremtas pakankamai konkrečiomis priemonėmis. Bendras grynasis paskelbtų priemonių, t. y. priemonių, įtrauktų į 2010 m. sausio 29 d. Finansų plėtros ir konsolidavimo planą, su kuriuo glaudžiai susijusi konvergencijos programa, poveikis 2011–2012 m. laikotarpiu neviršija 0,5 % BVP (4). Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti vidutinės trukmės tikslo, t. y. - 1 % BVP valdžios sektoriaus balanso struktūriniu požiūriu. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai atitinka pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programoje nustatytos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė deficito vertė iki 2012 m., kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Tačiau planuojamas koregavimas iš esmės nukeltas į laikotarpio pabaigą: numatoma, kad 2010 m. nominalusis balansas pagerės 0,3 procentinio punkto BVP, 2011 m. – 1 procentiniu punktu BVP, o 2012 m. – 3 procentiniais punktais BVP. Struktūrinis balansas 2010–2011 m. pagerėtų 0,8–0,9 procentinio punkto BVP per metus, o 2012 m. – 3 procentiniais punktais BVP. Siekiant kompensuoti prastesnę, negu manyta priimant Tarybos rekomendaciją, pradinę nominaliojo deficito padėtį 2009 m., vidutinis metinis struktūrinių priemonių poveikis 2010–2012 m. laikotarpiu sudarys maždaug 1,5 % BVP ir bus kiek didesnis, negu rekomenduota Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. 2011–2012 m. konsolidavimas daugiausia pagrįstas išlaidomis, tačiau nėra paremtas pakankamai konkrečiomis priemonėmis. Bendras grynasis paskelbtų priemonių, t. y. priemonių, įtrauktų į 2010 m. sausio 29 d. Finansų plėtros ir konsolidavimo planą, su kuriuo glaudžiai susijusi konvergencijos programa, poveikis 2011–2012 m. laikotarpiu neviršija 0,5 % BVP (4). Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti vidutinės trukmės tikslo, t. y. - 1 % BVP valdžios sektoriaus balanso struktūriniu požiūriu. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai atitinka pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje, visu programos laikotarpiu. Pirma, realiojo BVP augimas gali būti ne toks palankus, kaip numatoma, o dėl to pajamos iš mokesčių būtų mažesnės, negu tikimasi. Pagal programą, jei pasitvirtintų alternatyvus – atsargesnis ir labiau tikėtinas scenarijus, 2012 m. deficitas bus artimas 5 % BVP, o perviršinis deficitas nebus panaikintas iki Tarybos nustatyto termino. Antra, fiskaliniai 2011 m. ir 2012 m. tikslai nėra paremti konkrečiomis priemonėmis. Dėl užpildyto ateinančių dvejų metų rinkimų kalendoriaus (Prezidento ir vietos valdžios rinkimai 2010 m. rudenį, parlamento rinkimai 2011 m. rudenį) kyla klausimų, kada tokios priemonės bus nurodytos ir įgyvendintos. Trečia, Lenkijai nevienodai sekdavosi laikytis valdžios sektoriaus išlaidų tikslų, nurodytų tolesniuose atnaujintos konvergencijos programos variantuose, ir naujų fiskalinės sistemos stiprinimo iniciatyvų gali nepakakti šiai tendencijai pakeisti per programos laikotarpį. Siūloma nauja laikina išlaidų taisyklė, kuri turi būti įgyvendinama, kol bus įvesta tikslinė išlaidų taisyklė, apima labai nedidelę valdžios sektoriaus išlaidų dalį (mažiau nei 15 %) ir metinis koregavimas dėl jos bus mažas, net jei ta taisyklė bus visiškai įgyvendinta (mažiau nei 0,2 % BVP per metus 2011–2012 m.) (5). Apskritai biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje, visu programos laikotarpiu. Pirma, realiojo BVP augimas gali būti ne toks palankus, kaip numatoma, o dėl to pajamos iš mokesčių būtų mažesnės, negu tikimasi. Pagal programą, jei pasitvirtintų alternatyvus – atsargesnis ir labiau tikėtinas scenarijus, 2012 m. deficitas bus artimas 5 % BVP, o perviršinis deficitas nebus panaikintas iki Tarybos nustatyto termino. Antra, fiskaliniai 2011 m. ir 2012 m. tikslai nėra paremti konkrečiomis priemonėmis. Dėl užpildyto ateinančių dvejų metų rinkimų kalendoriaus (Prezidento ir vietos valdžios rinkimai 2010 m. rudenį, parlamento rinkimai 2011 m. rudenį) kyla klausimų, kada tokios priemonės bus nurodytos ir įgyvendintos. Trečia, Lenkijai nevienodai sekdavosi laikytis valdžios sektoriaus išlaidų tikslų, nurodytų tolesniuose atnaujintos konvergencijos programos variantuose, ir naujų fiskalinės sistemos stiprinimo iniciatyvų gali nepakakti šiai tendencijai pakeisti per programos laikotarpį. Siūloma nauja laikina išlaidų taisyklė, kuri turi būti įgyvendinama, kol bus įvesta tikslinė išlaidų taisyklė, apima labai nedidelę valdžios sektoriaus išlaidų dalį (mažiau nei 15 %) ir metinis koregavimas dėl jos bus mažas, net jei ta taisyklė bus visiškai įgyvendinta (mažiau nei 0,2 % BVP per metus 2011–2012 m.) (5). Apskritai biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje.

| (9) | Apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 47,2 % 2008 m. iki 50,7 % BVP. Numatoma, kad programos laikotarpiu šis santykis padidės 5 procentiniais punktais ir 2012 m. sieks maždaug 56 % BVP, bet tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o augimą daugiausia lems didelis valdžios sektoriaus deficitas. Numatoma, kad 2010 m. planuojamos svarbios pajamos iš privatizavimo apribos skolos santykio augimą. Tačiau atsižvelgiant į vis dar prastas rinkos sąlygas ir prastus ankstesnių privatizavimo planų įgyvendinimo rodiklius, pajamos gali būti mažesnės, negu tikimasi. Remdamosi kitokiu makroekonominiu scenarijumi ir nekeičiamos politikos prielaida, Komisijos tarnybos 2009 m. rudens prognozėje numatė, kad 2011 m. skolos santykis viršys 60 % BVP ribą. Nors, atsižvelgiant į naujausius duomenis, ši prognozė atrodo padidinta, skolos santykis keletą ateinančių metų gali būti didesnis, negu numatoma programoje. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 47,2 % 2008 m. iki 50,7 % BVP. Numatoma, kad programos laikotarpiu šis santykis padidės 5 procentiniais punktais ir 2012 m. sieks maždaug 56 % BVP, bet tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o augimą daugiausia lems didelis valdžios sektoriaus deficitas. Numatoma, kad 2010 m. planuojamos svarbios pajamos iš privatizavimo apribos skolos santykio augimą. Tačiau atsižvelgiant į vis dar prastas rinkos sąlygas ir prastus ankstesnių privatizavimo planų įgyvendinimo rodiklius, pajamos gali būti mažesnės, negu tikimasi. Remdamosi kitokiu makroekonominiu scenarijumi ir nekeičiamos politikos prielaida, Komisijos tarnybos 2009 m. rudens prognozėje numatė, kad 2011 m. skolos santykis viršys 60 % BVP ribą. Nors, atsižvelgiant į naujausius duomenis, ši prognozė atrodo padidinta, skolos santykis keletą ateinančių metų gali būti didesnis, negu numatoma programoje.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, visiškai pakanka skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m. Programoje minimos reformos, kuriomis bus paremtas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas (tam tikrų statutinių pareigybių įtraukimas į pertvarkytą bendrąją pensijų programą, pensinis amžius, ūkininkų socialinės apsaugos fondas ir laikino invalidumo pašalpų sumažinimas). Nors šios priemonės labai svarbios valdžios sektoriaus balansui ir darbo rinkos pokyčiams ilguoju laikotarpiu, jas ketinama įgyvendinti laipsniškai, taigi, jos nedarys didelio poveikio valdžios sektoriaus balansui programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, visiškai pakanka skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m. Programoje minimos reformos, kuriomis bus paremtas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas (tam tikrų statutinių pareigybių įtraukimas į pertvarkytą bendrąją pensijų programą, pensinis amžius, ūkininkų socialinės apsaugos fondas ir laikino invalidumo pašalpų sumažinimas). Nors šios priemonės labai svarbios valdžios sektoriaus balansui ir darbo rinkos pokyčiams ilguoju laikotarpiu, jas ketinama įgyvendinti laipsniškai, taigi, jos nedarys didelio poveikio valdžios sektoriaus balansui programos laikotarpiu.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai mažesnis nei ES vidurkis ir atspindi numatomą viešųjų išlaidų pensijoms mažinimą. Tačiau 2009 m. biudžeto būklė lemia didelį tvarumo atotrūkį ilguoju laikotarpiu. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, sumažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (6) įvertino kaip vidutinę. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai mažesnis nei ES vidurkis ir atspindi numatomą viešųjų išlaidų pensijoms mažinimą. Tačiau 2009 m. biudžeto būklė lemia didelį tvarumo atotrūkį ilguoju laikotarpiu. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, sumažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (6) įvertino kaip vidutinę.

| (12) | Lenkijos fiskalinė sistema dar gali būti pagerinta. Lenkija taiko vienos rūšies fiskalinę taisyklę, kuri pagrįsta trimis skolos ribomis (50 %, 55 % ir 60 % BVP, paskutinė riba įtvirtinta Konstitucijoje), kurias viršijus būtų imtasi vis didesnių fiskalinio konsolidavimo priemonių. Išlaidų dalyje institucine sistema neužtikrinama pakankama išlaidų kontrolė, dėl to vis pasitaiko išlaidų neatitikimų. 2009 m. valdžios institucijos ėmėsi veiksmų fiskalinei sistemai pagerinti. Jos sugriežtino galiojančią skolos taisyklę, įvesdamos papildomų specialiųjų nuostatų dėl priemonių, kurios turi būti įgyvendintos valstybės skolai viršijus 55 % BVP (pagal nacionalinę apibrėžtį, ne pagal Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESS 95) apibrėžtį), rūšies. Centrinio valstybės biudžeto fiskalinio planavimo perspektyva pailginta nuo 3 iki 4 metų. Atliktas tam tikras valdžios sektoriaus reorganizavimas, skirtas valstybės sąskaitų skaidrumui didinti. Galiausiai valdžios institucijos planuoja stiprinti fiskalinę sistemą, kuri apima laikiną ir tikslinę išlaidų taisykles. Tačiau laikina taisyklė galiotų tik neprivalomajai centrinio valstybės biudžeto daliai (išskyrus valstybės investicijas), kuri šiuo metu sudaro mažiau nei 15 % valdžios sektoriaus išlaidų. Nors šie veiksmai palengvins būsimas konsolidavimo pastangas, jie nėra priemonių, kurių reikia į programą įtrauktam konsolidavimo planui paremti, pakaitai. |
| --- | --- |

(12)

Lenkijos fiskalinė sistema dar gali būti pagerinta. Lenkija taiko vienos rūšies fiskalinę taisyklę, kuri pagrįsta trimis skolos ribomis (50 %, 55 % ir 60 % BVP, paskutinė riba įtvirtinta Konstitucijoje), kurias viršijus būtų imtasi vis didesnių fiskalinio konsolidavimo priemonių. Išlaidų dalyje institucine sistema neužtikrinama pakankama išlaidų kontrolė, dėl to vis pasitaiko išlaidų neatitikimų. 2009 m. valdžios institucijos ėmėsi veiksmų fiskalinei sistemai pagerinti. Jos sugriežtino galiojančią skolos taisyklę, įvesdamos papildomų specialiųjų nuostatų dėl priemonių, kurios turi būti įgyvendintos valstybės skolai viršijus 55 % BVP (pagal nacionalinę apibrėžtį, ne pagal Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESS 95) apibrėžtį), rūšies. Centrinio valstybės biudžeto fiskalinio planavimo perspektyva pailginta nuo 3 iki 4 metų. Atliktas tam tikras valdžios sektoriaus reorganizavimas, skirtas valstybės sąskaitų skaidrumui didinti. Galiausiai valdžios institucijos planuoja stiprinti fiskalinę sistemą, kuri apima laikiną ir tikslinę išlaidų taisykles. Tačiau laikina taisyklė galiotų tik neprivalomajai centrinio valstybės biudžeto daliai (išskyrus valstybės investicijas), kuri šiuo metu sudaro mažiau nei 15 % valdžios sektoriaus išlaidų. Nors šie veiksmai palengvins būsimas konsolidavimo pastangas, jie nėra priemonių, kurių reikia į programą įtrauktam konsolidavimo planui paremti, pakaitai.

| (13) | Žvelgiant į viešųjų išlaidų struktūrą, Lenkijoje palyginti didelė viešųjų išlaidų dalis skiriama socialinei apsaugai tuo pačiu metu skiriant palyginti mažą išlaidų dalį tam tikrose augimą skatinančiose kategorijose (inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros) ir sveikatos priežiūros srityje. Be to, panašu, jog yra galimybių padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra ir švietimas. Kalbant apie pajamų dalį, mokesčių našta artima ES vidurkiui, bet sudėtingą apmokestinimo ir mokesčių surinkimo sistemą būtų naudinga dar supaprastinti. Nuo 2005 m. Lenkijos valdžios institucijos laipsniškai parengė ir įdiegė rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemą, kuri per keletą ateinančių metų turėtų padidinti ir valdžios sektoriaus išlaidų efektyvumą, ir jų rezultatyvumą. Rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemos taikymo sritis išplėsta 2010 m. biudžetu, nes į jį įtrauktos papildomos valdžios sektoriaus dalys ir papildomos išlaidų kategorijos. Pirmąjį centrinį valstybės biudžetą, kuriam būtų visiškai taikoma rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistema, numatoma įgyvendinti 2013 m. |
| --- | --- |

(13)

Žvelgiant į viešųjų išlaidų struktūrą, Lenkijoje palyginti didelė viešųjų išlaidų dalis skiriama socialinei apsaugai tuo pačiu metu skiriant palyginti mažą išlaidų dalį tam tikrose augimą skatinančiose kategorijose (inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros) ir sveikatos priežiūros srityje. Be to, panašu, jog yra galimybių padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra ir švietimas. Kalbant apie pajamų dalį, mokesčių našta artima ES vidurkiui, bet sudėtingą apmokestinimo ir mokesčių surinkimo sistemą būtų naudinga dar supaprastinti. Nuo 2005 m. Lenkijos valdžios institucijos laipsniškai parengė ir įdiegė rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemą, kuri per keletą ateinančių metų turėtų padidinti ir valdžios sektoriaus išlaidų efektyvumą, ir jų rezultatyvumą. Rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemos taikymo sritis išplėsta 2010 m. biudžetu, nes į jį įtrauktos papildomos valdžios sektoriaus dalys ir papildomos išlaidų kategorijos. Pirmąjį centrinį valstybės biudžetą, kuriam būtų visiškai taikoma rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistema, numatoma įgyvendinti 2013 m.

| (14) | Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Tačiau nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijų. 2010–2012 m. laikotarpiui planuojamų struktūrinių priemonių vidutinis metinis poveikis sudaro 1,5 % BVP ir yra šiek tiek didesnis už rekomenduotąjį Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. Tačiau fiskalinis konsolidavimas iš esmės nukeltas į laikotarpio pabaigą, deficito tikslai pagrįsti palankiomis augimo prielaidomis, o planuojamas išlaidų mažinimas nėra paremtas pakankamai konkrečiomis priemonėmis. Atsižvelgiant į gerus Lenkijos ekonomikos rezultatus krizės sąlygomis, valdžios institucijų nuo 2010 m. numatomą atsigavimą, didelį struktūrinį valdžios sektoriaus deficitą ir valdžios institucijų tikslą perviršinį deficitą ištaisyti iki 2012 m., būtų tinkama taikyti strategiją, pagal kurią fiskalinis konsolidavimas būtų atkeltas labiau į laikotarpio pradžią. 2010 m. reikėtų griežtai vykdyti biudžetą, (kai tik įmanoma) nevisiškai įgyvendinti pirminių einamųjų išlaidų planų, o nenumatytas pajamas skirti deficitui mažinti. 2011–2012 m. valdžios sektoriaus deficito tikslams paremti reikėtų imtis didelės apimties papildomų priemonių, tai taip pat užtikrintų tinkamą atsargą tuo atveju, jeigu į programą įtrauktas pagrindinis makroekonominis scenarijus nepasitvirtintų. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Tačiau nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijų. 2010–2012 m. laikotarpiui planuojamų struktūrinių priemonių vidutinis metinis poveikis sudaro 1,5 % BVP ir yra šiek tiek didesnis už rekomenduotąjį Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. Tačiau fiskalinis konsolidavimas iš esmės nukeltas į laikotarpio pabaigą, deficito tikslai pagrįsti palankiomis augimo prielaidomis, o planuojamas išlaidų mažinimas nėra paremtas pakankamai konkrečiomis priemonėmis. Atsižvelgiant į gerus Lenkijos ekonomikos rezultatus krizės sąlygomis, valdžios institucijų nuo 2010 m. numatomą atsigavimą, didelį struktūrinį valdžios sektoriaus deficitą ir valdžios institucijų tikslą perviršinį deficitą ištaisyti iki 2012 m., būtų tinkama taikyti strategiją, pagal kurią fiskalinis konsolidavimas būtų atkeltas labiau į laikotarpio pradžią. 2010 m. reikėtų griežtai vykdyti biudžetą, (kai tik įmanoma) nevisiškai įgyvendinti pirminių einamųjų išlaidų planų, o nenumatytas pajamas skirti deficitui mažinti. 2011–2012 m. valdžios sektoriaus deficito tikslams paremti reikėtų imtis didelės apimties papildomų priemonių, tai taip pat užtikrintų tinkamą atsargą tuo atveju, jeigu į programą įtrauktas pagrindinis makroekonominis scenarijus nepasitvirtintų.

| (15) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (7). 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba taip pat paragino Lenkiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Lenkija iš dalies laikėsi šios rekomendacijos. Visų pirma nebuvo pakankamai išsamiai nurodytos konkrečios priemonės, kurios būtinos siekiant, kad 2012 m. deficitas būtų mažesnis už pamatinę vertę, ir reformos, kuriomis per kelerius ateinančius metus būtų sumažintos pirminės einamosios išlaidos. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (7). 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba taip pat paragino Lenkiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Lenkija iš dalies laikėsi šios rekomendacijos. Visų pirma nebuvo pakankamai išsamiai nurodytos konkrečios priemonės, kurios būtinos siekiant, kad 2012 m. deficitas būtų mažesnis už pamatinę vertę, ir reformos, kuriomis per kelerius ateinančius metus būtų sumažintos pirminės einamosios išlaidos.

Daroma bendra išvada, kad Lenkija planuoja ištaisyti perviršinį deficitą iki 2012 m. laikydamasi Tarybos rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą, tačiau fiskalinis koregavimas iš esmės nukeltas į laikotarpio pabaigą, didžiąją deficito mažinimo dalį numatoma įgyvendinti 2012 m. ir yra didelė rizika, – ir pajamų, ir išlaidų srityje, – kad deficito rezultatai bus prastesni už programoje nustatytus deficito tikslus. Atsižvelgiant į valdžios institucijų nuo 2010 m. numatomą atsigavimą ir didelį struktūrinį valdžios sektoriaus deficitą, būtų tinkama taikyti strategiją, pagal kurią fiskalinis konsolidavimas būtų atkeltas labiau į laikotarpio pradžią. Fiskaliniams tikslams gresianti rizika susijusi su palankiomis realiojo BVP augimo prielaidomis, didelės apimties pakankamai konkrečių priemonių, kuriomis nuo 2011 m. būtų paremti fiskaliniai tikslai, nebuvimu, einamųjų išlaidų planų nesilaikymo atvejais ir rinkimų ciklo poveikiu. Ketinimai stiprinti fiskalinę sistemą, visų pirma paremtą išlaidų taisyklėmis, yra sveikintini. Kalbant apie laikiną išlaidų taisyklę, reikėtų, kad užmojis būtų didesnis, ypač valdžios sektoriaus finansų dalies, kuriai galiotų taisyklė, atžvilgiu.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, 2009 m. liepos 7 d. rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir būtinybę užtikrinti tvarią konvergenciją, Lenkija raginama:

| i) | griežtai vykdyti 2010 m. biudžetą, jei tik įmanoma, nevisiškai įgyvendinant pirminių einamųjų išlaidų planus, o netikėtai gautas pajamas skiriant deficitui mažinti; |
| --- | --- |

i)

griežtai vykdyti 2010 m. biudžetą, jei tik įmanoma, nevisiškai įgyvendinant pirminių einamųjų išlaidų planus, o netikėtai gautas pajamas skiriant deficitui mažinti;

| ii) | stiprinti planuojamą biudžeto koregavimą 2011 m., kad būtų pasiektas rekomenduojamas metinis vidutinis fiskalinių priemonių poveikis – 1,25 % BVP, laikantis rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių 2011 m. ir 2012 m., jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

ii)

stiprinti planuojamą biudžeto koregavimą 2011 m., kad būtų pasiektas rekomenduojamas metinis vidutinis fiskalinių priemonių poveikis – 1,25 % BVP, laikantis rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį, ir būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių 2011 m. ir 2012 m., jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį;

| iii) | toliau stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko, įvedant išlaidų taisyklę, kuri galiotų didesnei valdžios sektoriaus pirminių išlaidų daliai negu konvergencijos programoje nustatyta laikina taisyklė, ir kartu numatyti tinkamus stebėsenos ir vykdymo mechanizmus. Tam reikėtų sumažinti teisės aktais numatytų išlaidų dalį bendrosiose išlaidose. |
| --- | --- |

iii)

toliau stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko, įvedant išlaidų taisyklę, kuri galiotų didesnei valdžios sektoriaus pirminių išlaidų daliai negu konvergencijos programoje nustatyta laikina taisyklė, ir kartu numatyti tinkamus stebėsenos ir vykdymo mechanizmus. Tam reikėtų sumažinti teisės aktais numatytų išlaidų dalį bendrosiose išlaidose.

Lenkija taip pat raginama kitoje atnaujintoje konvergencijos programoje atskirame skyriuje pateikti tikslesnę informaciją apie pažangą, padarytą siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį, kaip Taryba paprašė 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2010 m. vasario mėn. KP | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. vasario mėn. KP | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (8)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (10)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. KP | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų rudens prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2010 m. vasario mėn. KP

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

5,0

1,2

1,8

3,2

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

5,1

3,7

4,0

4,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. vasario mėn. KP

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,2

3,9

1,9

2,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

4,2

2,9

2,5

2,5

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (8)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

2009 m. lapkričio mėn. COM (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

39,6

37,6

38,6

38,3

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

39,8

40,7

40,0

39,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

43,3

44,0

46,1

45,9

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

42,6

43,2

42,4

41,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–0,3

0,1

0,2

0,5

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (10)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. KP

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

47,2

51,7

57,0

61,3

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

45,9

45,8

45,5

44,8

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų rudens prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją, konkrečiai – į Komisijos tarnybų 2010 m. vasario mėn. tarpinę prognozę.

(3)  Į šiuos skaičiavimus neįtrauktas centrinės valdžios subsektorius, kuriame įvykdytos ne visos planuotos išlaidos, nepaisant didesnių pajamų.

(4)  0,5 % BVP dydį, be kita ko, lėmė išlaidų taisyklės poveikis, kaip nurodyta Prezidentui pateiktame pirmajame reformų pakete.

(5)  Programoje planuojama įvesti dvi išlaidų taisykles: pirma laikiną taisyklę, kuri būtų taikoma tik nedidelei valdžios sektoriaus išlaidų daliai. Ši taisyklė galios, kol bus pasiektas vidutinės trukmės struktūrinio valdžios sektoriaus deficito tikslas (1 % BVP deficitas). Tuomet valdžios institucijos planuoja įvesti tikslinę išlaidų taisyklę (kurios tikslas būtų išlaikyti 1 % BVP dydžio struktūrinį deficitą), kuri būtų taikoma didesnei valdžios sektoriaus išlaidų daliai.

(6)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(7)  Visų pirma nepateikta atskirų gamybos veiksnių indėlio į potencialų augimą įverčių ir tam tikrų duomenų serijų ilgalaikių projekcijų.

(8)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(9)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % ir 3,3 % atitinkamai 2008–2011 m.

(10)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinių priemonių nenumatyta, o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę vienkartinės priemonės sudaro 0,1 % BVP 2009 m. (mažinančios deficitą).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų rudens prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/22

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 143/05

| Sprendimo priėmimo data | 2010 1 25 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 194/09 |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Teisinis pagrindas | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų, Pagalba įmonei uždaryti |
| Pagalbos forma | Lengvatinė paskola, Garantija, Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba |
| Biudžetas | — |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2010 1 25 – Likvidavimo pabaiga |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Sprendimo priėmimo data

2010 1 25

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 194/09

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Teisinis pagrindas

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų, Pagalba įmonei uždaryti

Pagalbos forma

Lengvatinė paskola, Garantija, Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba

Biudžetas

—

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2010 1 25 – Likvidavimo pabaiga

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 3 30 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | NN 11/10 |
| Valstybė narė | Airija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Rescue measure in favour of INBS |
| Teisinis pagrindas | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 2 700 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | — |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Irish Minister for Finance |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2010 3 30

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

NN 11/10

Valstybė narė

Airija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Rescue measure in favour of INBS

Teisinis pagrindas

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 2 700 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

—

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Irish Minister for Finance

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 27 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 41/10 |
| Valstybė narė | Latvija |
| Regionas | Rīga |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Teisinis pagrindas | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Sektorių plėtra, Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 124 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 75 % |
| Trukmė | 2010 5 1–2020 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Oro transportas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 27

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 41/10

Valstybė narė

Latvija

Regionas

Rīga

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Teisinis pagrindas

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Sektorių plėtra, Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 124 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

75 %

Trukmė

2010 5 1–2020 12 31

Ekonomikos sektorius

Oro transportas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 5 10 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 116/10 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Teisinis pagrindas | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Inovacijos |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 22 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma 45 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 20 % |
| Trukmė | 2010 5 1–2010 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Laivų statyba |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Sprendimo priėmimo data

2010 5 10

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 116/10

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Teisinis pagrindas

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Inovacijos

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 22 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma 45 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

20 %

Trukmė

2010 5 1–2010 12 31

Ekonomikos sektorius

Laivų statyba

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/25

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 143/06

2010 m. gegužės 21 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5874. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5874. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/26

---

Komunikatas pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytą tvarką dėl valstybių narių muitinių teikiamos informacijos dėl prekių klasifikavimo muitinės nomenklatūroje

2010/C 143/07

Privalomoji tarifinė informacija netenka galios nuo tos dienos, kai ji nebeatitinka muitinės nomenklatūros aiškinimo dėl tarptautiniu lygiu priimtų tarifinių priemonių:

Muitinių bendradarbiavimo tarybos patvirtintų Suderintos sistemos paaiškinimų ir klasifikavimo patarimų pakeitimų (MBT dok. NC1500 – 44-os SS komiteto sesijos ataskaita):

PAAIŠKINIMŲ PAKEITIMAI, KURIE TURI BŪTI PADARYTI VADOVAUJANTIS SS KONVENCIJOS 8 STRAIPSNYJE NUSTATYTA PROCEDŪRA, IR KLASIFIKAVIMO PATARIMAI, REDAGUOTI PASAULIO MUITINIŲ ORGANIZACIJOS SS KOMITETO

(2009 M. SPALIS 44 SSK)

DOK. NC1500

Nomenklatūros paaiškinimų pakeitimai (SS konvencijos priedas)

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

SS komiteto patvirtinti klasifikavimo patarimai

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Teisinio pagrindo pakeitimas) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Teisinio pagrindo pakeitimas)

K/5

Informacija apie šių priemonių turinį gali būti gauta Europos Komisijos Generaliniame Mokesčių ir Muitų Sąjungos Direktorate (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) arba Generalinio Direktorato tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/27

---

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

1,00 % 2010 m. birželio 1 d.

Euro kursas (2)

2010 m. birželio 1 d.

2010/C 143/08

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2155 |
| JPY | Japonijos jena | 110,65 |
| DKK | Danijos krona | 7,4393 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83470 |
| SEK | Švedijos krona | 9,6163 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4183 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9420 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,628 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 276,62 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1140 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1868 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9288 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4595 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2766 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,4720 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8056 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7193 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 478,29 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,3929 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,3021 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2590 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 249,90 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0203 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,709 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,0290 |
| THB | Tailando batas | 39,607 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2262 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,7893 |
| INR | Indijos rupija | 57,3170 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2155

JPY

Japonijos jena

110,65

DKK

Danijos krona

7,4393

GBP

Svaras sterlingas

0,83470

SEK

Švedijos krona

9,6163

CHF

Šveicarijos frankas

1,4183

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,9420

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,628

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

276,62

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

4,1140

RON

Rumunijos lėja

4,1868

TRY

Turkijos lira

1,9288

AUD

Australijos doleris

1,4595

CAD

Kanados doleris

1,2766

HKD

Honkongo doleris

9,4720

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8056

SGD

Singapūro doleris

1,7193

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 478,29

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,3929

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,3021

HRK

Kroatijos kuna

7,2590

IDR

Indonezijos rupija

11 249,90

MYR

Malaizijos ringitas

4,0203

PHP

Filipinų pesas

56,709

RUB

Rusijos rublis

38,0290

THB

Tailando batas

39,607

BRL

Brazilijos realas

2,2262

MXN

Meksikos pesas

15,7893

INR

Indijos rupija

57,3170

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/28

---

PRANEŠIMAS APIE PARAIŠKAS IŠDUOTI LEIDIMĄ ŽVALGYTI SKYSTUS ARBA DUJINIUS ANGLIAVANDENILIUS VADINAMOJOJE COSTA DEL SOLE ZONOJE

ITALIJOS RESPUBLIKA – SICILIJOS REGIONAS

REGIONINIS ENERGETIKOS IR VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ GENERALINIS DIREKTORATAS – REGIONINIS ENERGETIKOS DEPARTAMENTAS

REGIONINĖ KALNAKASYBOS PRAMONĖS ADMINISTRACIJA (UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA) (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Apennine Energy s.r.l. bendrovė, kurios buveinė yra adresu: Roma, via Alberico II no 31 CAP 00193 (C.F./P.IVA 01348720358), Romos prekybos ir pramonės rūmuose įregistruota Nr. 01348720358, 2009 m. gruodžio 18 d. pateikė paraišką, skirtą l’Assessore per l’Industria (Pramonės generaliniam direktoriui), t. y. institucijai, įgaliotai išduoti kalnakasybos leidimus Sicilijos regione, įsisteigusiai adresu: via Ugo La Malfa no 87/89, c.a.p. 90146 Palermo, pagal 2000 m. liepos 3 d. regioninį įstatymą L.R.S. Nr. 14, kuriuo perkeliamos ir taikomos Direktyvos 94/22/EB nuostatos, išduoti leidimą žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius vadinamojoje „Costa del Sole“ zonoje, užimančioje 4 152 ha (41,52 km2), esančioje Sicilijos pietų pakrantės zonoje, Caltanissetta provincijoje. Paraiška susijusi su minėtos provincijos Butera ir Gela komunomis.

Minėta zona pietuose eina pakrantės linija nuo taško „D“ iki taško „E“, o laisvose dalyse – jūra.

Žvalgymo zona apibrėžiama vientisa linija, einančia nuo taško Nr. 7 pakrante per taškus „D“ ir „E“.

Nurodyti taškai išsidėstę taip:

| A. | Pietvakarinis Savorni namo išsikišimas 100 m aukštyje virš jūros lygio (F. 272 III NE). |
| --- | --- |
| B. | Trigonometrinis taškas, esantis Rocca d’Adamo 289 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NE). |
| C. | Trigonometrinis taškas, esantis Torre Manfria 75 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NE). |
| D. | B ir C taškus jungiančios tęstinės linijos ir pakrantės linijos sankirtos taškas (F.272 III NE). |
| E. | F ir G taškus jungiančios tęstinės linijos ir pakrantės linijos sankirtos taškas (F.272 III NO). |
| F. | Trigonometrinis taškas, esantis Castello di Falconara 18 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NO). |
| G. | Pietvakarinis La Tenutella namų išsikišimas 59 m aukštyje virš jūros lygio (F. 272 III NE). |

A.

Pietvakarinis Savorni namo išsikišimas 100 m aukštyje virš jūros lygio (F. 272 III NE).

B.

Trigonometrinis taškas, esantis Rocca d’Adamo 289 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NE).

C.

Trigonometrinis taškas, esantis Torre Manfria 75 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NE).

D.

B ir C taškus jungiančios tęstinės linijos ir pakrantės linijos sankirtos taškas (F.272 III NE).

E.

F ir G taškus jungiančios tęstinės linijos ir pakrantės linijos sankirtos taškas (F.272 III NO).

F.

Trigonometrinis taškas, esantis Castello di Falconara 18 m aukštyje virš jūros lygio (F.272 III NO).

G.

Pietvakarinis La Tenutella namų išsikišimas 59 m aukštyje virš jūros lygio (F. 272 III NE).

Geografinės koordinatės

| Taškai | Rytų ilguma (M. Mario) | Šiaurės platuma |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42’ 23,39′′ | 37° |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Taškai

Rytų ilguma (M. Mario)

Šiaurės platuma

A

1° 42’ 23,39′′

37°

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Suinteresuotieji subjektai paraišką išduoti leidimą žvalgyti šioje zonoje gali pateikti per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Po šios datos gautos paraiškos nebus nagrinėjamos. Dekretas dėl žvalgymo leidimų išdavimo bus priimtas per šešis mėnesius nuo galutinio leistino konkuruojančių subjektų paraiškų pateikimo termino. Laikydamiesi Direktyvos 94/22/EB 5 straipsnio 1 dalies taip pat pranešame, kad žvalgymo leidimų, gavybos leidimų ir eksploatavimo leidimų išdavimo kriterijai jau paskelbti 1998 m. gruodžio 19 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 396, darant nuorodą į 1996 m. lapkričio 25 d. Respublikos Prezidento dekreto Nr. 625 (paskelbto Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana (Italijos oficialusis leidinys) nuostatas, kuriomis į Italijos teisę perkeliamos ir taikomos minėtos direktyvos nuostatos, ir patikslinti minėtu 2000 m. liepos 3 d. Sicilijos regiono įstatymu Nr. 14, 2000 m. liepos 7 d. paskelbtu Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana (Sicilijos regiono oficialusis leidinys) Nr. 32.

Veiklos ir jos nutraukimo sąlygos ir kriterijai apibrėžti minėtame 2000 m. liepos 3 d. Sicilijos regiono įstatyme Nr. 14 ir tipinėse specifikacijose (it. disciplinare tipo), kurias Pramonės generalinis direktorius priėmė 2003 m. spalio 30 d. dekretu Nr. 91 ir 2004 m. spalio 20 d. dekretu Nr. 88 bei paskelbė 2003 m. lapkričio 14 d.Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana Nr. 49 ir 2004 m. lapkričio 5 d. minėto leidinio Nr. 46 I dalyje.

Paraiškos dokumentus reikia pristatyti į l'Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (Regioninį kalnakasybos biurą) adresu: Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, kad suinteresuotieji subjektai galėtų su jais susipažinti.

2010 m. balandžio 21 d., Palermas

Vyriausiasis inžinierius

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/30

---

Pranešimas apie antidempingo priemones, taikomas tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų (angl. side-by-side) šaldytuvams: bendrovės, kuriai taikomas individualus antidempingo muitas, adreso pasikeitimas

2010/C 143/10

Tam tikriems importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės dvejų durų (angl. side-by-side) šaldytuvams taikomas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1289/2006 (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 1289/2006) nustatytas galutinis antidempingo muitas.

Korėjos Respublikoje įsikūrusi bendrovė Daewoo Electronics Corporation, kurios tam tikriems į Sąjungą eksportuojamiems dvejų durų (angl. side-by-side) šaldytuvams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1289/2006 1 straipsnio 2 dalimi nustatytas 3,4 % antidempingo muitas, pranešė Komisijai, kad nuo 2008 m. rugpjūčio 8 d. pasikeitė jos adresas.

Bendrovė teigia, kad adreso pakeitimas nedaro įtakos bendrovės teisei naudotis individualia muito norma, taikyta bendrovei ankstesniu adresu:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Bendrovė pateikė pakankamai įrodymų, iš kurių galima nustatyti, kad ji pakeitė adresą vykdydama vidinę bendrovės reorganizaciją, po kurios bendrovės buveinė buvo perkelta.

Komisija išnagrinėjo pateiktą informaciją ir priėjo prie išvados, kad bendrovės adreso pasikeitimas neturi jokios įtakos Reglamento (EB) Nr. 1289/2006 išvadoms. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1289/2006 1 straipsnio 2 dalyje nuoroda į:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

turėtų būti laikoma nuoroda į:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Papildomas Taric kodas A733 taikomas:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  OL L 236, 2006 8 31, p. 11.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/32

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 143/11

| 1. | 2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Telefonaktiebolaget LM Ericsson“ (toliau –„Ericsson“, Švedija) ir „LG Electronics Inc.“ (toliau – „LG Electronics“, Pietų Korėja) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „LG-Nortel Co. Ltd.“ (toliau – „LG-Nortel“, Pietų Korėja) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Telefonaktiebolaget LM Ericsson“ (toliau –„Ericsson“, Švedija) ir „LG Electronics Inc.“ (toliau – „LG Electronics“, Pietų Korėja) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „LG-Nortel Co. Ltd.“ (toliau – „LG-Nortel“, Pietų Korėja) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Ericsson“: telekomunikacijų įrangos gamyba bei pardavimas ir susijusios paslaugos judriojo ir fiksuoto ryšio tinklų operatoriams, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Ericsson“: telekomunikacijų įrangos gamyba bei pardavimas ir susijusios paslaugos judriojo ir fiksuoto ryšio tinklų operatoriams,

| — | „LG Electronics“: buitinės elektronikos, namų apyvokos reikmenų, judriojo ryšio ir IT priemonių gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- |

—

„LG Electronics“: buitinės elektronikos, namų apyvokos reikmenų, judriojo ryšio ir IT priemonių gamyba ir pardavimas,

| — | „LG-Nortel“: perdavimo tinklo ir įmonių telefonijos produktų gamyba ir pardavimas bei sprendimai. |
| --- | --- |

—

„LG-Nortel“: perdavimo tinklo ir įmonių telefonijos produktų gamyba ir pardavimas bei sprendimai.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 143/33

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 143/12

| 1. | 2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį (ir po perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį) Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė JSA S.A (toliau – JSA, Belgija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonę „IMS International Metal Service“ (toliau – IMS, Prancūzija). |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį (ir po perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį) Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė JSA S.A (toliau – JSA, Belgija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonę „IMS International Metal Service“ (toliau – IMS, Prancūzija).

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | JSA S.A vykdo išimtinę bendrovės „Jacquet Metals“ kontrolę ir platina juodosios metalurgijos produktus, daugiausia storas nerūdijančio plieno ketvirtaines plokštes, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

JSA S.A vykdo išimtinę bendrovės „Jacquet Metals“ kontrolę ir platina juodosios metalurgijos produktus, daugiausia storas nerūdijančio plieno ketvirtaines plokštes,

| — | IMS platina juodosios metalurgijos produktus. |
| --- | --- |

—

IMS platina juodosios metalurgijos produktus.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---