# Az Európai Unió C 137/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.137.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 137 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. május 27. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.137.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 137

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. május 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 137/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a fiatalok aktív befogadásáról: a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2010/C 137/02 | A Tanács véleménye Ausztria 2009–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 7 |
| 2010/C 137/03 | A Tanács véleménye Bulgáriának a 2009–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 12 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2010/C 137/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a fiatalok aktív befogadásáról: a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem

1

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2010/C 137/02

A Tanács véleménye Ausztria 2009–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

7

2010/C 137/03

A Tanács véleménye Bulgáriának a 2009–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

12

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 137/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  ) | 18 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 137/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  )

1

18

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 137/07 | A Tanács következtetései (2010. május 10.) az Europeanáról: a következő lépések | 19 |
| 2010/C 137/08 | A Tanács határozata (2010. május 18.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről | 22 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 137/09 | Euro-átváltási árfolyamok | 24 |
| 2010/C 137/10 | A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja | 25 |
| 2010/C 137/11 | A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja | 26 |
| 2010/C 137/12 | A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja | 27 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 137/07

A Tanács következtetései (2010. május 10.) az Europeanáról: a következő lépések

19

2010/C 137/08

A Tanács határozata (2010. május 18.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

22

Európai Bizottság

2010/C 137/09

Euro-átváltási árfolyamok

24

2010/C 137/10

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

25

2010/C 137/11

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

26

2010/C 137/12

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

27

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 137/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 137/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a fiatalok aktív befogadásáról: a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem

2010/C 137/01

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

1.   EMLÉKEZTETVE:

A kérdés ezen állásfoglalás mellékletében szereplő politikai hátterére, különösen az alábbiakra:

| — | A Tanács 2009. november 27-i állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (1). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2009. november 27-i állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (1).

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010); |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010);

2.   FIGYELEMBE VÉVE, HOGY:

| — | a szolidaritás az Európai Unió alapjául szolgáló egyik érték. A gazdasági és társadalmi kohézió következésképpen az európai társadalmi modell lényeges célja, |
| --- | --- |

—

a szolidaritás az Európai Unió alapjául szolgáló egyik érték. A gazdasági és társadalmi kohézió következésképpen az európai társadalmi modell lényeges célja,

| — | a fiatalok aktív befogadásához a megfelelő jövedelemtámogatás, a befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés együttese szükséges, |
| --- | --- |

—

a fiatalok aktív befogadásához a megfelelő jövedelemtámogatás, a befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés együttese szükséges,

| — | a lisszaboni stratégiában a több és jobb munkahely megteremtésére és a szegénység 2010-re való felszámolására vonatkozóan meghatározott célok – ideértve az Európai Ifjúsági Paktum céljait is – még nem valósultak meg, és hogy ezért továbbra is törekedni kell ezek elérésére, |
| --- | --- |

—

a lisszaboni stratégiában a több és jobb munkahely megteremtésére és a szegénység 2010-re való felszámolására vonatkozóan meghatározott célok – ideértve az Európai Ifjúsági Paktum céljait is – még nem valósultak meg, és hogy ezért továbbra is törekedni kell ezek elérésére,

| — | a gazdasági és pénzügyi válságnak a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatásai különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő, vagy a kirekesztődés veszélyének kitett csoportokat érintik, például a fiatalokat, aminek következményeképp közülük egyre többen elszegényednek, |
| --- | --- |

—

a gazdasági és pénzügyi válságnak a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatásai különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő, vagy a kirekesztődés veszélyének kitett csoportokat érintik, például a fiatalokat, aminek következményeképp közülük egyre többen elszegényednek,

| — | a foglalkoztatás az egyik fő eszköz a szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelemre. Európának magasabb termelékenységi szintre és minőségi foglalkoztatásra van szüksége. Ugyanakkor a fiatal foglalkoztatottak körében a szegénység szintje (10 %) (2) azt mutatja, hogy nem minden munkahely nyújt elegendő biztonságot, |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás az egyik fő eszköz a szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelemre. Európának magasabb termelékenységi szintre és minőségi foglalkoztatásra van szüksége. Ugyanakkor a fiatal foglalkoztatottak körében a szegénység szintje (10 %) (2) azt mutatja, hogy nem minden munkahely nyújt elegendő biztonságot,

| — | a fiatalok munkanélkülisége rendkívül nyugtalanító szintet ért el: az Európai Unióban a 25 év alatti fiatalok egyötöde munkanélküli. Ezenfelül a 18 és 24 év közötti fiatalok egyötödét fenyegeti a szegénység (2), |
| --- | --- |

—

a fiatalok munkanélkülisége rendkívül nyugtalanító szintet ért el: az Európai Unióban a 25 év alatti fiatalok egyötöde munkanélküli. Ezenfelül a 18 és 24 év közötti fiatalok egyötödét fenyegeti a szegénység (2),

| — | az idősödő népesség jelentette demográfiai kihívás minden generációt érintő fellépést, valamint a nemzedékek közötti párbeszédet és szolidaritást tesz szükségessé; |
| --- | --- |

—

az idősödő népesség jelentette demográfiai kihívás minden generációt érintő fellépést, valamint a nemzedékek közötti párbeszédet és szolidaritást tesz szükségessé;

3.   TEKINTETTEL ARRA, HOGY:

| — | az Európai Unió társadalmi és gazdasági érdekei azt kívánják, hogy a fiatalokban rejlő lehetőségeket teljeskörűen kiaknázzák, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió társadalmi és gazdasági érdekei azt kívánják, hogy a fiatalokban rejlő lehetőségeket teljeskörűen kiaknázzák,

| — | ezért alapvető fontosságú a fiatalok társadalmi befogadásának és esélyegyenlőségének a biztosítása, ami lehetővé teszi számukra a gazdasági, társadalmi, demokratikus és kulturális életben való aktív és méltányos részvételt, különös figyelmet fordítva a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, |
| --- | --- |

—

ezért alapvető fontosságú a fiatalok társadalmi befogadásának és esélyegyenlőségének a biztosítása, ami lehetővé teszi számukra a gazdasági, társadalmi, demokratikus és kulturális életben való aktív és méltányos részvételt, különös figyelmet fordítva a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra,

| — | a munkanélküliség, a szegénység, a társadalmi és gazdasági kirekesztődés, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája akadályozza a fiatalok jólétét, és hátráltathatja aktív társadalmi részvételüket. A fiatalok fokozottabb társadalmi befogadása, teljes körű és aktív részvételük a munkaerőpiacon, valamint a minőségi oktatatáshoz, a megfelelő és célzottabb szociális védelemhez és szolgáltatásokhoz való könnyebb hozzáférésük alapvető eszközei a szegénység csökkentésének, az életminőség javításának és a társadalmi kohézió erősítésének, |
| --- | --- |

—

a munkanélküliség, a szegénység, a társadalmi és gazdasági kirekesztődés, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája akadályozza a fiatalok jólétét, és hátráltathatja aktív társadalmi részvételüket. A fiatalok fokozottabb társadalmi befogadása, teljes körű és aktív részvételük a munkaerőpiacon, valamint a minőségi oktatatáshoz, a megfelelő és célzottabb szociális védelemhez és szolgáltatásokhoz való könnyebb hozzáférésük alapvető eszközei a szegénység csökkentésének, az életminőség javításának és a társadalmi kohézió erősítésének,

| — | a fiatalokba való befektetés, mint a növekedés és a foglalkoztatás alapvető forrása, valamint a társadalmi befogadásuk elősegítése egy összetartóbb társadalom megszilárdítását szolgálná, amelyben valamennyi fiatal egyenlő esélyekkel vehetne részt; |
| --- | --- |

—

a fiatalokba való befektetés, mint a növekedés és a foglalkoztatás alapvető forrása, valamint a társadalmi befogadásuk elősegítése egy összetartóbb társadalom megszilárdítását szolgálná, amelyben valamennyi fiatal egyenlő esélyekkel vehetne részt;

4.   AZ ALÁBBI ÁLTALÁNOS CÉLOKAT HATÁROZZÁK MEG:

| — | a fiatalok munkaerőpiacra jutásának elősegítése és megkülönböztetéstől mentes, biztosabb foglalkoztatási lehetőségek biztosítása, |
| --- | --- |

—

a fiatalok munkaerőpiacra jutásának elősegítése és megkülönböztetéstől mentes, biztosabb foglalkoztatási lehetőségek biztosítása,

| — | könnyebb hozzáférés biztosítása a minőségi oktatáshoz, valamint az oktatásból és képzésből vagy a munkanélküliségből és az inaktivitásból a munkaerőpiacra való gördülékeny átlépés elősegítése, |
| --- | --- |

—

könnyebb hozzáférés biztosítása a minőségi oktatáshoz, valamint az oktatásból és képzésből vagy a munkanélküliségből és az inaktivitásból a munkaerőpiacra való gördülékeny átlépés elősegítése,

| — | a magán- és a családi élet, valamint a munka összehangolásának elősegítése, |
| --- | --- |

—

a magán- és a családi élet, valamint a munka összehangolásának elősegítése,

| — | a fiatalok szegénységének és társadalmi kirekesztődésének, valamint e problémáknak a következő nemzedékekre való átörökítésének a megelőzése; |
| --- | --- |

—

a fiatalok szegénységének és társadalmi kirekesztődésének, valamint e problémáknak a következő nemzedékekre való átörökítésének a megelőzése;

5.   A KÖVETKEZŐ IRÁNYELVEKET ÁLLAPÍTJÁK MEG:

| — | az esélyegyenlőség elve, különös figyelmet fordítva a nemek közti egyenlőségre és a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, |
| --- | --- |

—

az esélyegyenlőség elve, különös figyelmet fordítva a nemek közti egyenlőségre és a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra,

| — | valamennyi érintett szereplő bevonása helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten, |
| --- | --- |

—

valamennyi érintett szereplő bevonása helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten,

| — | ki kell emelni az ifjúságpolitika terén folytatott strukturált párbeszéd szerepét, különösen a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó jelenlegi ciklus eredményeit; |
| --- | --- |

—

ki kell emelni az ifjúságpolitika terén folytatott strukturált párbeszéd szerepét, különösen a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó jelenlegi ciklus eredményeit;

6.   HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

amint azt a Tanács által 2009. november 27-én elfogadott, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított kerete (2010–2018) kimondja, az ifjúság területén kitűzött célok eléréséhez kettős megközelítésre van szükség, amelybe egyaránt beletartoznak:

| — | az ifjúság területére koncentráló konkrét kezdeményezések,
  és |
| --- | --- |

—

az ifjúság területére koncentráló konkrét kezdeményezések,

és

| — | az ifjúsági perspektívának más releváns szakpolitikai területeken való általános érvényesítését célzó kezdeményezések; |
| --- | --- |

—

az ifjúsági perspektívának más releváns szakpolitikai területeken való általános érvényesítését célzó kezdeményezések;

7.   ENNEK MEGFELELŐEN MEGÁLLAPODNAK ABBAN, HOGY:

az ifjúsági perspektíva más releváns szakpolitikai területeken való általános érvényesítésének keretében, valamint az ifjúsággal kapcsolatos politikák hozzáadott értékének figyelembevétele mellett, a fiatalok aktív befogadására irányuló intézkedéseknek a megújított keret szerint főként két konkrét cselekvési területre kell összpontosítaniuk: az oktatás és képzés területére, valamint a foglalkoztatásra és a vállalkozói szellemre. Ebben a tekintetben különösen fontosak az alábbiak:

| i. | a foglalkoztathatóság javítása érdekében az oktatás, a képzés és a nem formális tanulás előmozdítása az alábbi intézkedések révén:






  a) | a fiatalok tudásának, készségeinek és kompetenciáinak javítása, biztosítva azt, hogy ezek igazodjanak a változó munkaerőpiac és a növekedést mutató új foglalkoztatási ágazatok igényeihez, tisztességes, rugalmas és hatékony, magas színvonalú oktatási és képzési rendszereknek, valamint a nem formális tanulásnak és az ifjúsági munkának a tudásalapú gazdaság keretében történő kialakítása révén; |
| --- | --- | --- |

i.

a foglalkoztathatóság javítása érdekében az oktatás, a képzés és a nem formális tanulás előmozdítása az alábbi intézkedések révén:

a)

a fiatalok tudásának, készségeinek és kompetenciáinak javítása, biztosítva azt, hogy ezek igazodjanak a változó munkaerőpiac és a növekedést mutató új foglalkoztatási ágazatok igényeihez, tisztességes, rugalmas és hatékony, magas színvonalú oktatási és képzési rendszereknek, valamint a nem formális tanulásnak és az ifjúsági munkának a tudásalapú gazdaság keretében történő kialakítása révén;

| b) | az oktatást és képzést korán elhagyók problémájának kezelése, teljes mértékben figyelembe véve a társadalmi-gazdasági körülményeket; |
| --- | --- |

b)

az oktatást és képzést korán elhagyók problémájának kezelése, teljes mértékben figyelembe véve a társadalmi-gazdasági körülményeket;

| c) | az egész életen át tartó tanulás előmozdítása az információs és kommunikációs technológiák által nyújtott hozzáadott érték felhasználásával; |
| --- | --- |

c)

az egész életen át tartó tanulás előmozdítása az információs és kommunikációs technológiák által nyújtott hozzáadott érték felhasználásával;

| ii. | az oktatási és képzési rendszerekből a munkaerőpiacra való átlépésnek a következő intézkedések révén történő elősegítése a munkanélküliség és a fiatalok társadalmi kirekesztődésének megelőzése érdekében:






  a) | szakmai továbbképzési lehetőségek biztosítása a fiatalok számára; |
| --- | --- | --- |

ii.

az oktatási és képzési rendszerekből a munkaerőpiacra való átlépésnek a következő intézkedések révén történő elősegítése a munkanélküliség és a fiatalok társadalmi kirekesztődésének megelőzése érdekében:

a)

szakmai továbbképzési lehetőségek biztosítása a fiatalok számára;

| b) | a fiataloknak az ilyen átlépéssel kapcsolatos döntéseikben való segítését célzó minőségi pályaorientációs szolgáltatások biztosítása. Ebben a tekintetben az állami foglalkoztatási szolgálatok, valamint a fiatalok érdekében létrehozott tanácsadási és tájékoztatási szolgálatok alapvető szerepet játszhatnának; |
| --- | --- |

b)

a fiataloknak az ilyen átlépéssel kapcsolatos döntéseikben való segítését célzó minőségi pályaorientációs szolgáltatások biztosítása. Ebben a tekintetben az állami foglalkoztatási szolgálatok, valamint a fiatalok érdekében létrehozott tanácsadási és tájékoztatási szolgálatok alapvető szerepet játszhatnának;

| c) | a fiatalok jövőbeli foglalkoztathatóságának javítása, segítve az oktatási ciklus alatt történő munkatapasztalat-szerzést erre szolgáló, a magán- és a közszféra által egyaránt – esetleg partnerségben – támogatott szakmai gyakorlatok vagy egyéb hasonló rendszerek révén; |
| --- | --- |

c)

a fiatalok jövőbeli foglalkoztathatóságának javítása, segítve az oktatási ciklus alatt történő munkatapasztalat-szerzést erre szolgáló, a magán- és a közszféra által egyaránt – esetleg partnerségben – támogatott szakmai gyakorlatok vagy egyéb hasonló rendszerek révén;

| d) | az önkéntes munka és tevékenységek hozzáadott értékének elismerése a készségek és kompetenciák fejlesztésének eszközeként; |
| --- | --- |

d)

az önkéntes munka és tevékenységek hozzáadott értékének elismerése a készségek és kompetenciák fejlesztésének eszközeként;

| e) | adott esetben a szociális gazdaság mérlegelése a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok első képzéshez és álláshoz juttatásának eszközeként; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a szociális gazdaság mérlegelése a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok első képzéshez és álláshoz juttatásának eszközeként;

| iii. | a fiatalok minőségi foglalkoztatásának előmozdítása az alábbiak révén:






  a) | a fiatalok stabil foglalkoztatáshoz jutásának javítása, különös figyelmet fordítva a kevesebb lehetőséggel rendelkezőkre, és felismerve azt, hogy az aktív munkaerő-piaci politikák kulcsszerepet játszanak e tekintetben; |
| --- | --- | --- |

iii.

a fiatalok minőségi foglalkoztatásának előmozdítása az alábbiak révén:

a)

a fiatalok stabil foglalkoztatáshoz jutásának javítása, különös figyelmet fordítva a kevesebb lehetőséggel rendelkezőkre, és felismerve azt, hogy az aktív munkaerő-piaci politikák kulcsszerepet játszanak e tekintetben;

| b) | a rugalmas biztonság elvére épülő, integrált szakpolitikák fejlesztése a munkaerő-piaci rugalmasság növelése és a foglalkoztatási biztonság garantálása, valamint a munkaerő-piaci szegmentáció megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

b)

a rugalmas biztonság elvére épülő, integrált szakpolitikák fejlesztése a munkaerő-piaci rugalmasság növelése és a foglalkoztatási biztonság garantálása, valamint a munkaerő-piaci szegmentáció megelőzése érdekében;

| c) | a fiatalok képességeiben, tehetségében és motivációjában rejlő lehetőségek fejlesztése, valamint földrajzi és ágazatok közötti mobilitásuk ösztönzése; |
| --- | --- |

c)

a fiatalok képességeiben, tehetségében és motivációjában rejlő lehetőségek fejlesztése, valamint földrajzi és ágazatok közötti mobilitásuk ösztönzése;

| iv. | az önfoglalkoztatás és a vállalkozói szellem előmozdítása a következők révén:






  a) | a fiatalok körében a vállalkozói szellem és vállalkozói képességeik fejlesztésének ösztönzése megfelelő oktatáson, képzésen és mentori programokon keresztül; |
| --- | --- | --- |

iv.

az önfoglalkoztatás és a vállalkozói szellem előmozdítása a következők révén:

a)

a fiatalok körében a vállalkozói szellem és vállalkozói képességeik fejlesztésének ösztönzése megfelelő oktatáson, képzésen és mentori programokon keresztül;

| b) | a fiatalok mobilitásának megkönnyítése és a fiatal vállalkozók hálózataiban való részvételének az előmozdítása, valamint a kezdő vállalkozások elismerése; |
| --- | --- |

b)

a fiatalok mobilitásának megkönnyítése és a fiatal vállalkozók hálózataiban való részvételének az előmozdítása, valamint a kezdő vállalkozások elismerése;

| c) | a zöldgazdaság kialakításának ösztönzése annak érdekében, hogy a fiatalok még több vállalkozást indítsanak, ami új munkalehetőségeket, és új szakmákat eredményez; |
| --- | --- |

c)

a zöldgazdaság kialakításának ösztönzése annak érdekében, hogy a fiatalok még több vállalkozást indítsanak, ami új munkalehetőségeket, és új szakmákat eredményez;

| d) | a fiatalok tehetsége, képzelőereje, kreativitása és innovációs készségei fejlesztésének a támogatása a formális, a nem formális és az informális tanulás keretében; |
| --- | --- |

d)

a fiatalok tehetsége, képzelőereje, kreativitása és innovációs készségei fejlesztésének a támogatása a formális, a nem formális és az informális tanulás keretében;

| e) | a vonatkozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, segítségnyújtás a fiatalok számára a vállalkozások elindításához, például a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés biztosítása vagy üzleti tervek készítése révén; |
| --- | --- |

e)

a vonatkozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, segítségnyújtás a fiatalok számára a vállalkozások elindításához, például a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés biztosítása vagy üzleti tervek készítése révén;

| v. | a megfelelő szociális védelemhez és a magas színvonalú szolgáltatásokhoz – köztük az egészségügyi ellátáshoz, a gyermekgondozáshoz és a lakhatási támogatáshoz – való hozzáférés biztosításához szükséges intézkedések fenntartása, továbbfejlesztése és adott esetben bevezetése, különös figyelmet fordítva a fiatal családok érdekében kialakított szociális szolgáltatások javítására; |
| --- | --- |

v.

a megfelelő szociális védelemhez és a magas színvonalú szolgáltatásokhoz – köztük az egészségügyi ellátáshoz, a gyermekgondozáshoz és a lakhatási támogatáshoz – való hozzáférés biztosításához szükséges intézkedések fenntartása, továbbfejlesztése és adott esetben bevezetése, különös figyelmet fordítva a fiatal családok érdekében kialakított szociális szolgáltatások javítására;

8.   EGYETÉRTENEK TOVÁBBÁ AZZAL, HOGY:

az ifjúsággal kapcsolatos területen teljes mértékben ki kell használni a nyitott koordinációs módszer eszközeit mind a más vonatkozó szakpolitikai területekbe az ifjúsággal kapcsolatos megközelítés beépítését célzó munka támogatása, mind az ifjúsággal kapcsolatos területet érintő konkrét kezdeményezések megvalósítása érdekében;

9.   ENNÉLFOGVA A FENTI 7. PONTBAN FELVÁZOLT KÉRDÉSEKKEL KAPCSOLATBAN FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS/VAGY A BIZOTTSÁGOT, HOGY HATÁSKÖRÜK KERETEIN BELÜL:

| — | alakítsanak ki kommunikációs és együttműködési csatornákat az egyéb vonatkozó szakpolitikai területekkel és szervezeti egységekkel mind a különböző uniós intézményeken belül és azok között, mind a tagállamokban, különös figyelmet fordítva a nyitott koordinációs rendszer keretében más területeken – különösen a társadalmi befogadás és a szociális védelem, valamint az oktatás és a foglalkoztatás területén – végrehajtott tevékenységekre, |
| --- | --- |

—

alakítsanak ki kommunikációs és együttműködési csatornákat az egyéb vonatkozó szakpolitikai területekkel és szervezeti egységekkel mind a különböző uniós intézményeken belül és azok között, mind a tagállamokban, különös figyelmet fordítva a nyitott koordinációs rendszer keretében más területeken – különösen a társadalmi befogadás és a szociális védelem, valamint az oktatás és a foglalkoztatás területén – végrehajtott tevékenységekre,

| — | ösztönözzék a nem formális és az informális tanulás elismerését, melyek kiegészítik a formális oktatást, valamint a – különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező – fiatalok eredményes társadalmi és gazdasági integrációjának támogatásában hasznos szerepet játszanak. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos az ifjúsággal kapcsolatos területen aktív személyek ezen fiatalokkal folytatott munkája, valamint a „Cselekvő ifjúság” programban való részvétel, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a nem formális és az informális tanulás elismerését, melyek kiegészítik a formális oktatást, valamint a – különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező – fiatalok eredményes társadalmi és gazdasági integrációjának támogatásában hasznos szerepet játszanak. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos az ifjúsággal kapcsolatos területen aktív személyek ezen fiatalokkal folytatott munkája, valamint a „Cselekvő ifjúság” programban való részvétel,

| — | mozdítsák elő az egymástól való tanulás eszközeit és a legjobb gyakorlatok cseréjét a fiatalok társadalmi integrációjával és a munkaerőpiacon való teljes körű részvételével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó magas szintű szemináriumok és szakértői csoportok találkozói révén. Ebben a tekintetben az ilyen tevékenységek eredményeit ténylegesen – adott esetben a meglévő platformok igénybevételével – terjeszteni kell, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő az egymástól való tanulás eszközeit és a legjobb gyakorlatok cseréjét a fiatalok társadalmi integrációjával és a munkaerőpiacon való teljes körű részvételével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó magas szintű szemináriumok és szakértői csoportok találkozói révén. Ebben a tekintetben az ilyen tevékenységek eredményeit ténylegesen – adott esetben a meglévő platformok igénybevételével – terjeszteni kell,

| — | hatékonyan használják fel a fiatalok – oktatás, képzés vagy foglalkoztatás révén történő – társadalmi befogadásának folyamata, valamint a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem támogatására az Európai Unióban rendelkezésre álló alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot, az Európai Regionális Fejlesztési Alapot és a Vidékfejlesztési Alapot, illetve bármely más megfelelő uniós alapot és programot, például a PROGRESS-t, |
| --- | --- |

—

hatékonyan használják fel a fiatalok – oktatás, képzés vagy foglalkoztatás révén történő – társadalmi befogadásának folyamata, valamint a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem támogatására az Európai Unióban rendelkezésre álló alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot, az Európai Regionális Fejlesztési Alapot és a Vidékfejlesztési Alapot, illetve bármely más megfelelő uniós alapot és programot, például a PROGRESS-t,

| — | továbbra is támogassák és mozdítsák elő a fiatalokat és életkörülményeiket érintő, több tudományágat átfogó kutatásokat, amelyek figyelembe veszik a társadalmi-gazdasági környezetet és azokat a lehetőségeket és akadályokat, amelyeket e környezet a fiatalok társadalmi befogadására és foglalkoztathatóságára nézve jelent, |
| --- | --- |

—

továbbra is támogassák és mozdítsák elő a fiatalokat és életkörülményeiket érintő, több tudományágat átfogó kutatásokat, amelyek figyelembe veszik a társadalmi-gazdasági környezetet és azokat a lehetőségeket és akadályokat, amelyeket e környezet a fiatalok társadalmi befogadására és foglalkoztathatóságára nézve jelent,

| — | gondoskodjanak arról, hogy a meglévő mutatók ifjúsági dimenzióval egészüljenek ki a fiatalok aktív befogadásával, valamint a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos adatok gyűjtése és elemzése érdekében, valamint a célból, hogy az eredmények fényében a tagállamok összehasonlító értékeléseket végezhessenek, |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak arról, hogy a meglévő mutatók ifjúsági dimenzióval egészüljenek ki a fiatalok aktív befogadásával, valamint a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos adatok gyűjtése és elemzése érdekében, valamint a célból, hogy az eredmények fényében a tagállamok összehasonlító értékeléseket végezhessenek,

| — | vezessenek be a fenti 7. pontban felvázolt intézkedések eredményeinek nyomon követésére és értékelésére szolgáló megfelelő mechanizmusokat, különösen az ifjúságról szóló uniós jelentések segítségével; |
| --- | --- |

—

vezessenek be a fenti 7. pontban felvázolt intézkedések eredményeinek nyomon követésére és értékelésére szolgáló megfelelő mechanizmusokat, különösen az ifjúságról szóló uniós jelentések segítségével;

10.   EZEN TÚLMENŐEN HANGSÚLYOZZA, HOGY A VERSENYKÉPES, BEFOGADÓ ÉS FENNTARTHATÓ EURÓPÁVAL ÖSSZEFÜGGÉSBEN FONTOS:

| — | elismerni, hogy a fiatalok kulcsszerepet játszanak az Európa jövőbeli jólétéhez szükséges intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés tekintetében, |
| --- | --- |

—

elismerni, hogy a fiatalok kulcsszerepet játszanak az Európa jövőbeli jólétéhez szükséges intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés tekintetében,

| — | garantálni, hogy az ifjúságpolitika hozzájárulása – amely kiterjed például a mobilitás, a részvétel, a nem formális és informális tanulás, az önkéntes tevékenységek és az ifjúsági munka területeire – teljes mértékben részét képezze az „Európa 2020 stratégia” végrehajtásának, |
| --- | --- |

—

garantálni, hogy az ifjúságpolitika hozzájárulása – amely kiterjed például a mobilitás, a részvétel, a nem formális és informális tanulás, az önkéntes tevékenységek és az ifjúsági munka területeire – teljes mértékben részét képezze az „Európa 2020 stratégia” végrehajtásának,

| — | felismerni a dossziék több ágazatot átölelő jellegét, és ennek megfelelően előmozdítani:






  — | azokat a szakpolitikákat, amelyek támogatják a fiatalok munkaerő-piaci integrációját, és megkönnyítik a fiatalok társadalmi befogadását, |
| --- | --- | --- |

—

felismerni a dossziék több ágazatot átölelő jellegét, és ennek megfelelően előmozdítani:

—

azokat a szakpolitikákat, amelyek támogatják a fiatalok munkaerő-piaci integrációját, és megkönnyítik a fiatalok társadalmi befogadását,

| — | azokat a szakpolitikákat, amelyek valamennyi fiatalt felvértezik azokkal a készségekkel és kompetenciákkal, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy szerepet vállalhassanak a jövő tudásalapú gazdaságában és társadalmában. |
| --- | --- |

—

azokat a szakpolitikákat, amelyek valamennyi fiatalt felvértezik azokkal a készségekkel és kompetenciákkal, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy szerepet vállalhassanak a jövő tudásalapú gazdaságában és társadalmában.

---

(1)  HL C 311., 2009.12.19.

(2)  Forrás: Eurostat, a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztika (18 és 24 év közöttiek).

---

MELLÉKLET

POLITIKAI HÁTTÉR

| 1. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. cikke, amely szerint az Unió hatáskörrel rendelkezik a tagállamok intézkedéseit támogató, összehangoló vagy kiegészítő intézkedések végrehajtására olyan területeken – európai szinten –, mint az oktatás, a szakképzés, az ifjúság és a sport. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. cikke, amely szerint az Unió hatáskörrel rendelkezik a tagállamok intézkedéseit támogató, összehangoló vagy kiegészítő intézkedések végrehajtására olyan területeken – európai szinten –, mint az oktatás, a szakképzés, az ifjúság és a sport.

| 2. | Az Európai Tanács 1997. november 20–21-én Luxembourgban tartott rendkívüli ülésén elfogadott következtetésekben foglalt európai foglalkoztatási stratégia (1). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Tanács 1997. november 20–21-én Luxembourgban tartott rendkívüli ülésén elfogadott következtetésekben foglalt európai foglalkoztatási stratégia (1).

| 3. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2000. december 14-én elfogadott állásfoglalás a fiatalok társadalmi befogadásáról (2). |
| --- | --- |

3.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2000. december 14-én elfogadott állásfoglalás a fiatalok társadalmi befogadásáról (2).

| 4. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2004. május 28-án elfogadott állásfoglalás a fiatalokat érintő társadalmi integrációról (3). |
| --- | --- |

4.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2004. május 28-án elfogadott állásfoglalás a fiatalokat érintő társadalmi integrációról (3).

| 5. | A Tanács 2007. december 5-i következtetései: „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé” (4). |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2007. december 5-i következtetései: „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé” (4).

| 6. | A Tanács 2007. december 5–6-i következtetései a lisszaboni stratégia új ciklusának keretében az európai foglalkoztatási stratégia jövőbeli kilátásairól (5). |
| --- | --- |

6.

A Tanács 2007. december 5–6-i következtetései a lisszaboni stratégia új ciklusának keretében az európai foglalkoztatási stratégia jövőbeli kilátásairól (5).

| 7. | Az Európai Tanács 2008. március 13–14-i tavaszi ülésének következtetései, amelyek kiemelték a szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelemnek, az aktív befogadás előmozdításának, valamint a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók – különösen a fiatalok – számára a foglalkoztatási lehetőségek növelésének a fontosságát (6). |
| --- | --- |

7.

Az Európai Tanács 2008. március 13–14-i tavaszi ülésének következtetései, amelyek kiemelték a szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelemnek, az aktív befogadás előmozdításának, valamint a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók – különösen a fiatalok – számára a foglalkoztatási lehetőségek növelésének a fontosságát (6).

| 8. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2008. május 22-én elfogadott állásfoglalás a hátrányos helyzetű fiatalok részvételéről, amely kijelentette, hogy a munkanélküliség, a szegénység, a rossz egészségi állapot, a kulturális, társadalmi és gazdasági kirekesztődés, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája akadályozza a fiatalok jólétét és hátráltathatja aktív társadalmi részvételüket (7). |
| --- | --- |

8.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2008. május 22-én elfogadott állásfoglalás a hátrányos helyzetű fiatalok részvételéről, amely kijelentette, hogy a munkanélküliség, a szegénység, a rossz egészségi állapot, a kulturális, társadalmi és gazdasági kirekesztődés, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája akadályozza a fiatalok jólétét és hátráltathatja aktív társadalmi részvételüket (7).

| 9. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (8). |
| --- | --- |

9.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (8).

| 10. | A Tanács 2008. december 16–17-i ülésének következtetései az aktív befogadás közös elveiről a szegénység elleni hatékonyabb küzdelem érdekében (9), amelyek kijelentették, hogy az aktív befogadás magában foglalja a megfelelő jövedelemtámogatást, a befogadó munkaerőpiacokat és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

10.

A Tanács 2008. december 16–17-i ülésének következtetései az aktív befogadás közös elveiről a szegénység elleni hatékonyabb küzdelem érdekében (9), amelyek kijelentették, hogy az aktív befogadás magában foglalja a megfelelő jövedelemtámogatást, a befogadó munkaerőpiacokat és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést.

| 11. | A Tanács 2009. március 9-i következtetései – Új munkahelyekhez szükséges új készségek: A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása (10). |
| --- | --- |

11.

A Tanács 2009. március 9-i következtetései – Új munkahelyekhez szükséges új készségek: A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása (10).

| 12. | A Tanács 2009. május 12-i következtetései az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (11). |
| --- | --- |

12.

A Tanács 2009. május 12-i következtetései az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (11).

| 13. | A Tanács 2009. június 8-i következtetései a szociális szolgáltatásokról mint az aktív befogadás, a társadalmi kohézió erősítése és a munkahelyteremtés eszközeiről (12). |
| --- | --- |

13.

A Tanács 2009. június 8-i következtetései a szociális szolgáltatásokról mint az aktív befogadás, a társadalmi kohézió erősítése és a munkahelyteremtés eszközeiről (12).

| 14. | Az Európai Tanács 2009. júniusi ülésének következtetései (13), amelyek felvázolták a 2009 májusában Prágában megrendezett informális foglalkoztatási csúcstalálkozó eredményeit és kijelentették, hogy a munkanélküliség elleni küzdelem továbbra is kiemelt jelentőségű. |
| --- | --- |

14.

Az Európai Tanács 2009. júniusi ülésének következtetései (13), amelyek felvázolták a 2009 májusában Prágában megrendezett informális foglalkoztatási csúcstalálkozó eredményeit és kijelentették, hogy a munkanélküliség elleni küzdelem továbbra is kiemelt jelentőségű.

| 15. | Az Európai Tanács 2009. októberi ülésének következtetései (14), amelyek kiemelték – számos egyéb intézkedés mellett – az aktív társadalmi befogadási politikák előmozdításának szükségességét, tekintettel a foglalkoztatási helyzet folyamatos romlására. |
| --- | --- |

15.

Az Európai Tanács 2009. októberi ülésének következtetései (14), amelyek kiemelték – számos egyéb intézkedés mellett – az aktív társadalmi befogadási politikák előmozdításának szükségességét, tekintettel a foglalkoztatási helyzet folyamatos romlására.

| 16. | A Tanács 2009. november 27-i állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (15). |
| --- | --- |

16.

A Tanács 2009. november 27-i állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (15).

---

(1)  SN 300/97.

(2)  HL C 374., 2000.12.28.

(3)  9601/04.

(4)  15497/07.

(5)  15813/07.

(6)  7652/08.

(7)  HL C 141., 2008.6.7., 1. o.

(8)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(9)  15984/08.

(10)  5927/09.

(11)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(12)  10052/09.

(13)  11225/1/09 REV 2.

(14)  15254/1/09 REV 1.

(15)  HL C 311., 2009.12.19.

---

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/7

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

Ausztria 2009–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

2010/C 137/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2010. április 26-án megvizsgálta Ausztria 2009–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. április 26-án megvizsgálta Ausztria 2009–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A nemzetközi pénzügyi és gazdasági válság a második világháború óta tapasztalt legmélyebb válságba taszította az osztrák gazdaságot. A visszaesés elsősorban a világkereskedelem összeomlását jelző csökkenő export, valamint a gyengülő kereslet nyomán az állóeszközökbe történő beruházások csökkenése és a szigorúbb hitelpiaci körülmények formájában érte el Ausztriát. Összességében a legújabb hivatalos becslések szerint a GDP 2009-ben hozzávetőleg 3,6 %-kal (2) esett vissza. Mindez leginkább az erőteljesen exportorientált ipari ágazatot sújtotta.
  A magánfogyasztás növekedése, jóllehet az elmúlt évekhez képest jóval alacsonyabb volt, stabilizátorként működött. A fogyasztói árak 2009-ben csupán 0,4 %-kal emelkedtek, elsősorban a csökkenő üzemanyag- és fűtőolajáraknak köszönhető bázishatás, illetve a gyenge keresleti feltételek által a haszonkulcsra gyakorolt nyomás eredményeképpen. Ahogyan a válság kedvezőtlen hatásai elérték a munkaerőpiacot, a foglalkoztatás aránya 2009-ben 1,4 %-kal csökkent, aminek nyomán a munkanélküliségi ráta (az előző évi 3,8 %-ról) 5,0 %-ra nőtt. Az osztrák kormány válaszlépésként tekintélyes diszkrecionális költségvetési ösztönző csomagot fogadott el, az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban. Az ösztönző intézkedések és az automatikus stabilizátorok működése nyomán az államháztartás helyzete jelentősen romlott, és 2009-ben az államháztartási hiány elérte a GDP 3,5 %-át (szemben a 2008. évi 0,4 %-kal), az államadósság pedig a GDP 66,5 %-ára emelkedett. A Tanács 2009. december 2-án megállapította, hogy Ausztriában túlzott hiány áll fenn, és ajánlást fogalmazott meg a hiány 2013-ig történő megszüntetésére vonatkozóan. Bár a válság közel kiegyensúlyozott költségvetési egyenleg állapotában érte Ausztriát, az államháztartás helyzetének jelentős romlása erőteljes konszolidációs intézkedéseket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(2)

A nemzetközi pénzügyi és gazdasági válság a második világháború óta tapasztalt legmélyebb válságba taszította az osztrák gazdaságot. A visszaesés elsősorban a világkereskedelem összeomlását jelző csökkenő export, valamint a gyengülő kereslet nyomán az állóeszközökbe történő beruházások csökkenése és a szigorúbb hitelpiaci körülmények formájában érte el Ausztriát. Összességében a legújabb hivatalos becslések szerint a GDP 2009-ben hozzávetőleg 3,6 %-kal (2) esett vissza. Mindez leginkább az erőteljesen exportorientált ipari ágazatot sújtotta.

A magánfogyasztás növekedése, jóllehet az elmúlt évekhez képest jóval alacsonyabb volt, stabilizátorként működött. A fogyasztói árak 2009-ben csupán 0,4 %-kal emelkedtek, elsősorban a csökkenő üzemanyag- és fűtőolajáraknak köszönhető bázishatás, illetve a gyenge keresleti feltételek által a haszonkulcsra gyakorolt nyomás eredményeképpen. Ahogyan a válság kedvezőtlen hatásai elérték a munkaerőpiacot, a foglalkoztatás aránya 2009-ben 1,4 %-kal csökkent, aminek nyomán a munkanélküliségi ráta (az előző évi 3,8 %-ról) 5,0 %-ra nőtt. Az osztrák kormány válaszlépésként tekintélyes diszkrecionális költségvetési ösztönző csomagot fogadott el, az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban. Az ösztönző intézkedések és az automatikus stabilizátorok működése nyomán az államháztartás helyzete jelentősen romlott, és 2009-ben az államháztartási hiány elérte a GDP 3,5 %-át (szemben a 2008. évi 0,4 %-kal), az államadósság pedig a GDP 66,5 %-ára emelkedett. A Tanács 2009. december 2-án megállapította, hogy Ausztriában túlzott hiány áll fenn, és ajánlást fogalmazott meg a hiány 2013-ig történő megszüntetésére vonatkozóan. Bár a válság közel kiegyensúlyozott költségvetési egyenleg állapotában érte Ausztriát, az államháztartás helyzetének jelentős romlása erőteljes konszolidációs intézkedéseket tesz szükségessé.

| (3) | Bár a tényleges GDP-nek a válság során megfigyelt csökkenése jórészt ciklikus, a válság a potenciális kibocsátás szintjére is negatív hatással volt. Ezenfelül a válság a beruházások alacsonyabb szintje, a hitelekhez való korlátozottabb hozzáférés és a növekvő strukturális munkanélküliség miatt a középtávú potenciális növekedésre is hatással lehet. A gazdasági válság hatása továbbá súlyosbítja a népesség idősödése által a potenciális kibocsátásra és az államháztartás fenntarthatóságára gyakorolt negatív hatásokat. Ebben az összefüggésben létfontosságú a strukturális reformok ütemének felgyorsítása, a potenciális növekedés elősegítése céljából. Különösen fontos, hogy Ausztria reformokat hajtson végre a munkaerő-kínálat (nevezetesen az idősebb munkavállalókat célzó, a munkavégzés folytatására ösztönző intézkedések javítása révén) és az oktatás (a hátrányos helyzetű fiatalokkal kapcsolatos eredmények javítása révén) területén. |
| --- | --- |

(3)

Bár a tényleges GDP-nek a válság során megfigyelt csökkenése jórészt ciklikus, a válság a potenciális kibocsátás szintjére is negatív hatással volt. Ezenfelül a válság a beruházások alacsonyabb szintje, a hitelekhez való korlátozottabb hozzáférés és a növekvő strukturális munkanélküliség miatt a középtávú potenciális növekedésre is hatással lehet. A gazdasági válság hatása továbbá súlyosbítja a népesség idősödése által a potenciális kibocsátásra és az államháztartás fenntarthatóságára gyakorolt negatív hatásokat. Ebben az összefüggésben létfontosságú a strukturális reformok ütemének felgyorsítása, a potenciális növekedés elősegítése céljából. Különösen fontos, hogy Ausztria reformokat hajtson végre a munkaerő-kínálat (nevezetesen az idősebb munkavállalókat célzó, a munkavégzés folytatására ösztönző intézkedések javítása révén) és az oktatás (a hátrányos helyzetű fiatalokkal kapcsolatos eredmények javítása révén) területén.

| (4) | A 2010. januári stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2009. évi – 3,4 %-ról a 2010–2011-es időszakban 1,5 %-ra, ezt követően pedig 2 %-ra emelkedik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv 2010-re vonatkozóan viszonylag optimista, és a 2011–2013-as évek valószínűnek tűnő növekedési feltételezésein alapul. A 2010-re vonatkozó növekedési előrejelzések eltérése abból fakad, hogy a programban feltüntetett nettó exportbevétel magasabb a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplőnél. A program inflációs előrejelzései valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

(4)

A 2010. januári stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2009. évi – 3,4 %-ról a 2010–2011-es időszakban 1,5 %-ra, ezt követően pedig 2 %-ra emelkedik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv 2010-re vonatkozóan viszonylag optimista, és a 2011–2013-as évek valószínűnek tűnő növekedési feltételezésein alapul. A 2010-re vonatkozó növekedési előrejelzések eltérése abból fakad, hogy a programban feltüntetett nettó exportbevétel magasabb a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplőnél. A program inflációs előrejelzései valószerűnek tűnnek.

| (5) | A program 2009-re vonatkozóan a GDP 3,5 %-ára becsüli az államháztartási hiányt. 2008-ban a GDP 0,4 %-ának megfelelő hiányhoz képesti jelentős romlás nagymértékben tükrözi a válságnak az államháztartásra gyakorolt hatását, ugyanakkor ezt a romlást a kormány által az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban elfogadott, a GDP 1,5 %-ának megfelelő összegű ösztönző intézkedések is előidézték. A 2009-ben bevezetett költségvetési ösztönzők túlnyomó része tartós jellegű volt (a 2009. évi GDP hozzávetőleg 1,3 %-a, szemben a GDP 0,2 %-át kitevő átmeneti intézkedésekkel). A Tanács által szorgalmazott, a válságkezelő intézkedések leépítésére vonatkozó stratégiával (exitstratégia) összhangban, és a túlzott hiánynak a 2013-ig történő megszüntetése, valamint a fenntartható államháztartási egyenleghez való visszatérés céljából a költségvetési irányvonal 2010-ben is támogató jellegű marad, majd 2011-től kezdve korlátozóvá válik. |
| --- | --- |

(5)

A program 2009-re vonatkozóan a GDP 3,5 %-ára becsüli az államháztartási hiányt. 2008-ban a GDP 0,4 %-ának megfelelő hiányhoz képesti jelentős romlás nagymértékben tükrözi a válságnak az államháztartásra gyakorolt hatását, ugyanakkor ezt a romlást a kormány által az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban elfogadott, a GDP 1,5 %-ának megfelelő összegű ösztönző intézkedések is előidézték. A 2009-ben bevezetett költségvetési ösztönzők túlnyomó része tartós jellegű volt (a 2009. évi GDP hozzávetőleg 1,3 %-a, szemben a GDP 0,2 %-át kitevő átmeneti intézkedésekkel). A Tanács által szorgalmazott, a válságkezelő intézkedések leépítésére vonatkozó stratégiával (exitstratégia) összhangban, és a túlzott hiánynak a 2013-ig történő megszüntetése, valamint a fenntartható államháztartási egyenleghez való visszatérés céljából a költségvetési irányvonal 2010-ben is támogató jellegű marad, majd 2011-től kezdve korlátozóvá válik.

| (6) | A program szerint az államháztartási hiány nominálértéke a 2009. évi 3,5 %-ról 2010-ben 4,7 %-ra nő majd. A program előrejelzése szerint a kiadási hányad 2010-ben lényegében nem módosul, és a GDP több mint 1 %-át meghaladó romlás szinte kizárólag a bevételi oldalról származik. Az aktualizált változat nem tartalmaz további intézkedéseket a túlzott hiány esetén alkalmazandó eljárás keretén belül, Ausztria legutóbbi ellenőrzése alkalmával már ismert intézkedésekhez képest, ami összhangban áll a Tanács azon ajánlásával, hogy az osztrák hatóságoknak „2010-ben végre kell hajtaniuk az előirányzott költségvetési intézkedéseket”.
  A várható romlás részben a szabadon működő automatikus stabilizátoroknak, részben pedig bizonyos diszkrecionális intézkedéseknek tudható be. Különösen a 2009. évi adóreform egyes elemei, nevezetesen a gyermekes családoknak nyújtott adókedvezmény és az önfoglalkoztatók számára biztosított adócsökkentések csak 2010-ben lépnek hatályba, és várhatóan a GDP körülbelül 0,25 %-ának megfelelő mértékben terhelik majd meg a költségvetést. A gyorsított értékcsökkenési leírásra vonatkozó, 2009 januárjában elfogadott rendelkezés a GDP 0,1 %-ának megfelelő további terhet fog jelenteni a költségvetés számára. A várható költségvetési irányvonal expanzív, mivel a nominális egyenleg romlását tükrözi a Bizottság szolgálatai által a programban szereplő adatok alapján és a közösen jóváhagyott módszertannak megfelelően újraszámított, ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegnek a GDP 1,25 %-ával való növelése. Ez a változás különbözik a 2010-ben hatályos diszkrecionális intézkedésekről (alulról felfelé irányuló megközelítés) szóló tájékoztatásban szereplő változástól, amelyet a Bizottság szolgálatai a GDP 0,5 %-ára becsülnek. Az eltérést részben a negatív összetételi hatások – a növekedési ösztönzőknek a nettó export felé történő eltolódása – és a társasági adóból származó jövedelemmel kapcsolatos késleltetett hatások magyarázzák. |
| --- | --- |

(6)

A program szerint az államháztartási hiány nominálértéke a 2009. évi 3,5 %-ról 2010-ben 4,7 %-ra nő majd. A program előrejelzése szerint a kiadási hányad 2010-ben lényegében nem módosul, és a GDP több mint 1 %-át meghaladó romlás szinte kizárólag a bevételi oldalról származik. Az aktualizált változat nem tartalmaz további intézkedéseket a túlzott hiány esetén alkalmazandó eljárás keretén belül, Ausztria legutóbbi ellenőrzése alkalmával már ismert intézkedésekhez képest, ami összhangban áll a Tanács azon ajánlásával, hogy az osztrák hatóságoknak „2010-ben végre kell hajtaniuk az előirányzott költségvetési intézkedéseket”.

A várható romlás részben a szabadon működő automatikus stabilizátoroknak, részben pedig bizonyos diszkrecionális intézkedéseknek tudható be. Különösen a 2009. évi adóreform egyes elemei, nevezetesen a gyermekes családoknak nyújtott adókedvezmény és az önfoglalkoztatók számára biztosított adócsökkentések csak 2010-ben lépnek hatályba, és várhatóan a GDP körülbelül 0,25 %-ának megfelelő mértékben terhelik majd meg a költségvetést. A gyorsított értékcsökkenési leírásra vonatkozó, 2009 januárjában elfogadott rendelkezés a GDP 0,1 %-ának megfelelő további terhet fog jelenteni a költségvetés számára. A várható költségvetési irányvonal expanzív, mivel a nominális egyenleg romlását tükrözi a Bizottság szolgálatai által a programban szereplő adatok alapján és a közösen jóváhagyott módszertannak megfelelően újraszámított, ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegnek a GDP 1,25 %-ával való növelése. Ez a változás különbözik a 2010-ben hatályos diszkrecionális intézkedésekről (alulról felfelé irányuló megközelítés) szóló tájékoztatásban szereplő változástól, amelyet a Bizottság szolgálatai a GDP 0,5 %-ára becsülnek. Az eltérést részben a negatív összetételi hatások – a növekedési ösztönzőknek a nettó export felé történő eltolódása – és a társasági adóból származó jövedelemmel kapcsolatos késleltetett hatások magyarázzák.

| (7) | A középtávú költségvetési stratégia fő célja az, hogy a programidőszak végére a hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, a Tanácsnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 126. cikke (7) bekezdése alapján megfogalmazott, 2009. december 2-i ajánlásával összhangban. A program a 2011–2013-as évekre jelentős és egyenletes eloszlású konszolidációt irányoz elő. A strukturális egyenleg a 2010. évi, a GDP 3,9 %-áról 2013-ra várhatóan a GDP 2,2 %-ára szűkül majd, ami megfelel a 2011 és 2013 közötti időszakban a GDP 0,75 %-ánál némileg alacsonyabb átlagos éves költségvetési kiigazítás mértékének. Az elsődleges strukturális egyenleget illetően a 2010. évi, a GDP 1,25 %-ának megfelelő hiányt 2013-ra várhatóan a GDP 0,75 %-ával megegyező többlet váltja majd fel. A program értelmében a bevétel GDP-hez viszonyított hányada 2010 és 2013 között lényegében változatlan marad, a konszolidációt pedig elsősorban a kiadási oldalon kell megvalósítani.
  A program ugyanakkor csupán egyetlen olyan intézkedést ismertet, amely megalapozná a tervezett konszolidációt, ez pedig az egészségügyi ágazatnak szánt kiadások mintegy 1,7 milliárd eurós csökkentése 2010 és 2013 között, amelyről a szövetségi kormány az állami egészségügyi alapokkal megállapodott. Mivel az elfogadott megtakarítás mértéke a GDP kb. 0,6 %-ának felel meg, ez az intézkedés a 2010 és 2013 között tervezett konszolidációnak kevesebb mint egyharmadát biztosítja. Ausztria középtávú célkitűzése a költségvetési egyensúly megteremtése. Tekintettel a legújabb előrejelzésekre és az adósság szintjére, a középtávú célkitűzés több mint megfelelően tükrözi a Paktum célkitűzéseit. A program ugyanakkor nem tervezi, hogy a középtávú célkitűzés még a programidőszak során megvalósul. |
| --- | --- |

(7)

A középtávú költségvetési stratégia fő célja az, hogy a programidőszak végére a hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, a Tanácsnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 126. cikke (7) bekezdése alapján megfogalmazott, 2009. december 2-i ajánlásával összhangban. A program a 2011–2013-as évekre jelentős és egyenletes eloszlású konszolidációt irányoz elő. A strukturális egyenleg a 2010. évi, a GDP 3,9 %-áról 2013-ra várhatóan a GDP 2,2 %-ára szűkül majd, ami megfelel a 2011 és 2013 közötti időszakban a GDP 0,75 %-ánál némileg alacsonyabb átlagos éves költségvetési kiigazítás mértékének. Az elsődleges strukturális egyenleget illetően a 2010. évi, a GDP 1,25 %-ának megfelelő hiányt 2013-ra várhatóan a GDP 0,75 %-ával megegyező többlet váltja majd fel. A program értelmében a bevétel GDP-hez viszonyított hányada 2010 és 2013 között lényegében változatlan marad, a konszolidációt pedig elsősorban a kiadási oldalon kell megvalósítani.

A program ugyanakkor csupán egyetlen olyan intézkedést ismertet, amely megalapozná a tervezett konszolidációt, ez pedig az egészségügyi ágazatnak szánt kiadások mintegy 1,7 milliárd eurós csökkentése 2010 és 2013 között, amelyről a szövetségi kormány az állami egészségügyi alapokkal megállapodott. Mivel az elfogadott megtakarítás mértéke a GDP kb. 0,6 %-ának felel meg, ez az intézkedés a 2010 és 2013 között tervezett konszolidációnak kevesebb mint egyharmadát biztosítja. Ausztria középtávú célkitűzése a költségvetési egyensúly megteremtése. Tekintettel a legújabb előrejelzésekre és az adósság szintjére, a középtávú célkitűzés több mint megfelelően tükrözi a Paktum célkitűzéseit. A program ugyanakkor nem tervezi, hogy a középtávú célkitűzés még a programidőszak során megvalósul.

| (8) | A költségvetési eredmények 2011-ben és az azt követő időszakban a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhatnak. Míg az aktualizált változatban szereplő bevételi előrejelzések továbbra is valószerűek, az intézkedések csak részben támasztják alá a kiadási oldalon tervezett konszolidációt. További sajátos kockázatok kapcsolódnak a kormányzat által a pénzügyi ágazat támogatása érdekében biztosított bankgaranciákhoz, mivel azok lehívása növelné a hiányt és az államadósságot. A kormányzat által a pénzügyi ágazat támogatására fordított költségek egy részét azonban a jövőben vissza lehet szerezni. Kismértékű pozitív kockázati tényező a különleges banki adónak a 2011-től történő lehetséges bevezetése, amely a GDP 0,2 %-ának megfelelő bevételt jelenthet. |
| --- | --- |

(8)

A költségvetési eredmények 2011-ben és az azt követő időszakban a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhatnak. Míg az aktualizált változatban szereplő bevételi előrejelzések továbbra is valószerűek, az intézkedések csak részben támasztják alá a kiadási oldalon tervezett konszolidációt. További sajátos kockázatok kapcsolódnak a kormányzat által a pénzügyi ágazat támogatása érdekében biztosított bankgaranciákhoz, mivel azok lehívása növelné a hiányt és az államadósságot. A kormányzat által a pénzügyi ágazat támogatására fordított költségek egy részét azonban a jövőben vissza lehet szerezni. Kismértékű pozitív kockázati tényező a különleges banki adónak a 2011-től történő lehetséges bevezetése, amely a GDP 0,2 %-ának megfelelő bevételt jelenthet.

| (9) | A bruttó államadósság a becslések szerint 2009-ben az előző évi 62,5 %-ról a GDP 66,5 %-ára nő. A magasabb adóssághányad kialakulásához a hiány növekedésétől és a GDP növekedésének lassulásától eltekintve az elsősorban a bankok megmentésére irányuló műveleteket tükröző jelentős SFA-tételek is hozzájárultak. A bruttó államadósság hányada 2009-ben meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, és a programidőszak egésze során növekvő tendenciát mutat. Az előrejelzés szerint az adóssághányad növekedésének mértéke a programidőszakban 7,8 százalékpontos lesz, aminek fő oka a továbbra is magas államháztartási hiány. Amellett, hogy a hiány 2011-től kezdve a tervezettnél magasabb lehet, az adóssághányad alakulása olyan kockázatoktól is függ, amelyek forrása elsősorban az ország ötödik legnagyobb bankja, a (2009 decemberében államosított) Hypo Group Alpe Adria bank jövőbeli működési költségei körül kialakult bizonytalanság, valamint az, hogy az állam kezességet vállalt az osztrák autópálya-hatóság (ASFINAG) és az Osztrák Szövetségi Vasút (ÖBB) adósságaiért. |
| --- | --- |

(9)

A bruttó államadósság a becslések szerint 2009-ben az előző évi 62,5 %-ról a GDP 66,5 %-ára nő. A magasabb adóssághányad kialakulásához a hiány növekedésétől és a GDP növekedésének lassulásától eltekintve az elsősorban a bankok megmentésére irányuló műveleteket tükröző jelentős SFA-tételek is hozzájárultak. A bruttó államadósság hányada 2009-ben meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, és a programidőszak egésze során növekvő tendenciát mutat. Az előrejelzés szerint az adóssághányad növekedésének mértéke a programidőszakban 7,8 százalékpontos lesz, aminek fő oka a továbbra is magas államháztartási hiány. Amellett, hogy a hiány 2011-től kezdve a tervezettnél magasabb lehet, az adóssághányad alakulása olyan kockázatoktól is függ, amelyek forrása elsősorban az ország ötödik legnagyobb bankja, a (2009 decemberében államosított) Hypo Group Alpe Adria bank jövőbeli működési költségei körül kialakult bizonytalanság, valamint az, hogy az állam kezességet vállalt az osztrák autópálya-hatóság (ASFINAG) és az Osztrák Szövetségi Vasút (ÖBB) adósságaiért.

| (10) | A középtávú adósság-előrejelzések, amelyek azt feltételezik, hogy a GDP növekedése csak fokozatosan áll helyre a válság előtt tervezett mértékre és az adóhányadok a válság előtti szintre, és amelyek magukban foglalják az idősödő népességhez kapcsolódó (jövőbeli) kiadások előre jelzett növekedését, valamint a reálkamatláb tervezett növekedését, azt jelzik, hogy a programban tervezett költségvetési stratégia önmagában, változatlan politika mellett nem elegendő az adósság GDP-hez viszonyított arányának 2020-ig történő stabilizálásához. |
| --- | --- |

(10)

A középtávú adósság-előrejelzések, amelyek azt feltételezik, hogy a GDP növekedése csak fokozatosan áll helyre a válság előtt tervezett mértékre és az adóhányadok a válság előtti szintre, és amelyek magukban foglalják az idősödő népességhez kapcsolódó (jövőbeli) kiadások előre jelzett növekedését, valamint a reálkamatláb tervezett növekedését, azt jelzik, hogy a programban tervezett költségvetési stratégia önmagában, változatlan politika mellett nem elegendő az adósság GDP-hez viszonyított arányának 2020-ig történő stabilizálásához.

| (11) | Az idősödés hosszú távú költségvetési hatása Ausztriában valamivel kisebb az uniós átlagnál, a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint hosszú távon csak kismértékben emelkednek. A program előrejelzése szerinti költségvetési egyenleg 2009-ben súlyosbítja a népesség idősödésének költségvetési hatását. Az elsődleges többletek középtávú elérése hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, a Bizottság 2009. évi fenntarthatósági jelentésében (4) közepesnek ítélt kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(11)

Az idősödés hosszú távú költségvetési hatása Ausztriában valamivel kisebb az uniós átlagnál, a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint hosszú távon csak kismértékben emelkednek. A program előrejelzése szerinti költségvetési egyenleg 2009-ben súlyosbítja a népesség idősödésének költségvetési hatását. Az elsődleges többletek középtávú elérése hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, a Bizottság 2009. évi fenntarthatósági jelentésében (4) közepesnek ítélt kockázatok csökkentéséhez.

| (12) | A meglévő hazai költségvetési keret, amelynek alapja a költségvetés kiegyensúlyozásáról szóló törvény („Finanzausgleichsgesetz”) és a belső stabilitási paktum, meglehetősen összetett és nem átlátható. Nem csak azért, mert az önálló adónemek többségéből származó bevételek rögzített arányban oszlanak meg a különböző területi szintek között, hanem azért is, mert számos területen különböző szintű hatóságok vesznek részt a döntéshozatalban. Számos tevékenység esetében a bevételszerzésre irányuló és a kiadásokkal kapcsolatos feladatokat nem azonos kormányzati szintek látják el. Ilyen módon a rendszer nem ösztönzi az erőforrások leghatékonyabb felhasználását. Ausztria ugyanakkor a közelmúltban útjára indította a szövetségi szintű költségvetésre vonatkozó jogszabályi keret nagy horderejű reformját.
  A reform első szakasza, amely 2009. január 1-jén lépett hatályba, meghatározta a többéves kiadási keretet, amely görgethető alapon négy egymást követő évre megállapított rögzített felső korláttal rendelkezik (az összes kiadás hozzávetőleg 80 %-ára vonatkozóan). Ezzel várhatóan megelőzhetők lesznek a prociklikus kiadások, és fokozható az automatikus stabilizátorok hatékonysága. A jogszabályi rendelkezés alapján 2013-ban hatályba lépő második szakasz részét képezi az eredmény alapú költségvetés-tervezés bevezetése, valamint a közigazgatási számviteli rendszer és a hosszú távú előrejelzések korszerűsítése. |
| --- | --- |

(12)

A meglévő hazai költségvetési keret, amelynek alapja a költségvetés kiegyensúlyozásáról szóló törvény („Finanzausgleichsgesetz”) és a belső stabilitási paktum, meglehetősen összetett és nem átlátható. Nem csak azért, mert az önálló adónemek többségéből származó bevételek rögzített arányban oszlanak meg a különböző területi szintek között, hanem azért is, mert számos területen különböző szintű hatóságok vesznek részt a döntéshozatalban. Számos tevékenység esetében a bevételszerzésre irányuló és a kiadásokkal kapcsolatos feladatokat nem azonos kormányzati szintek látják el. Ilyen módon a rendszer nem ösztönzi az erőforrások leghatékonyabb felhasználását. Ausztria ugyanakkor a közelmúltban útjára indította a szövetségi szintű költségvetésre vonatkozó jogszabályi keret nagy horderejű reformját.

A reform első szakasza, amely 2009. január 1-jén lépett hatályba, meghatározta a többéves kiadási keretet, amely görgethető alapon négy egymást követő évre megállapított rögzített felső korláttal rendelkezik (az összes kiadás hozzávetőleg 80 %-ára vonatkozóan). Ezzel várhatóan megelőzhetők lesznek a prociklikus kiadások, és fokozható az automatikus stabilizátorok hatékonysága. A jogszabályi rendelkezés alapján 2013-ban hatályba lépő második szakasz részét képezi az eredmény alapú költségvetés-tervezés bevezetése, valamint a közigazgatási számviteli rendszer és a hosszú távú előrejelzések korszerűsítése.

| (13) | Az osztrák állami kiadások számos területén növelhető a hatékonyság, különösen az egészségügyben és az oktatásban; Ausztria teljesítménye megfelel az EU-országok átlagának vagy attól csak kevéssel marad el, ugyanakkor gyakran magasabb költségvonzatai vannak. Ennek egyik oka a három kormányzati szint pénzügyi és közigazgatási feladatkörei közötti fent említett átfedés. A 2010. évi program ismerteti az egészségügyi ágazatban tervezett megtakarításokat, amelyeknek értéke a 2010 és 2013 közötti időszakban hozzávetőleg a GDP 0,6 %-ának felel meg. Ezenfelül tájékoztat arról, hogy szakértői munkacsoport felállítására került sor, amelynek feladata az lesz, hogy számos területen megtalálja az állami kiadások hatékonysága növelésének módjait. Az aktualizált változat azonban nem tesz említést küszöbön álló, új konkrét jogalkotási javaslatról. |
| --- | --- |

(13)

Az osztrák állami kiadások számos területén növelhető a hatékonyság, különösen az egészségügyben és az oktatásban; Ausztria teljesítménye megfelel az EU-országok átlagának vagy attól csak kevéssel marad el, ugyanakkor gyakran magasabb költségvonzatai vannak. Ennek egyik oka a három kormányzati szint pénzügyi és közigazgatási feladatkörei közötti fent említett átfedés. A 2010. évi program ismerteti az egészségügyi ágazatban tervezett megtakarításokat, amelyeknek értéke a 2010 és 2013 közötti időszakban hozzávetőleg a GDP 0,6 %-ának felel meg. Ezenfelül tájékoztat arról, hogy szakértői munkacsoport felállítására került sor, amelynek feladata az lesz, hogy számos területen megtalálja az állami kiadások hatékonysága növelésének módjait. Az aktualizált változat azonban nem tesz említést küszöbön álló, új konkrét jogalkotási javaslatról.

| (14) | Összegezve, a programban bemutatott 2010. évi költségvetési stratégia összhangban áll a Tanácsnak a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott ajánlásával. Ugyanakkor, figyelembe véve a kockázatokat, 2011-től kezdve a költségvetési stratégia lehet, hogy nem fog megfelelni a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott tanácsi ajánlásnak. A stratégia különösen a hiánynak a GDP 2,7 %-ára való csökkentését – és ezáltal a túlzott hiány megszüntetését – irányozza elő 2013-ig, illetve a 2011 és 2013 közötti időszakra a GDP 0,75 %-ánál valamivel alacsonyabb átlagos éves költségvetési kiigazítást irányoz elő, a kockázatok fényében azonban ez a költségvetési kiigazítás lehet, hogy nem lesz elegendő. A programban ismertetett, 2011-ben induló konszolidációs pályát nem támasztják alá megfelelő intézkedések. Ezenkívül a költségvetési stratégia önmagában nem elégséges ahhoz, hogy az adósság GDP-hez viszonyított arányát ismét csökkenőpályára állítsa. |
| --- | --- |

(14)

Összegezve, a programban bemutatott 2010. évi költségvetési stratégia összhangban áll a Tanácsnak a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott ajánlásával. Ugyanakkor, figyelembe véve a kockázatokat, 2011-től kezdve a költségvetési stratégia lehet, hogy nem fog megfelelni a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott tanácsi ajánlásnak. A stratégia különösen a hiánynak a GDP 2,7 %-ára való csökkentését – és ezáltal a túlzott hiány megszüntetését – irányozza elő 2013-ig, illetve a 2011 és 2013 közötti időszakra a GDP 0,75 %-ánál valamivel alacsonyabb átlagos éves költségvetési kiigazítást irányoz elő, a kockázatok fényében azonban ez a költségvetési kiigazítás lehet, hogy nem lesz elegendő. A programban ismertetett, 2011-ben induló konszolidációs pályát nem támasztják alá megfelelő intézkedések. Ezenkívül a költségvetési stratégia önmagában nem elégséges ahhoz, hogy az adósság GDP-hez viszonyított arányát ismét csökkenőpályára állítsa.

| (15) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program valamennyi előírt és a legtöbb nem kötelező adatot is biztosítja (5). A Tanács a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott 2009. december 2-i, a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásaiban arra kérte továbbá Ausztriát, hogy a stabilitási programok aktualizált változataiban külön fejezetben számoljon be a tanácsi ajánlások végrehajtása terén tett előrelépésről. A program aktualizált változatának vonatkozó része csak nagyon kevés információt nyújt arról, hogy az osztrák kormány hogyan tervezi a tanácsi ajánlás végrehajtásának előmozdítását. |
| --- | --- |

(15)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program valamennyi előírt és a legtöbb nem kötelező adatot is biztosítja (5). A Tanács a 126. cikk (7) bekezdése alapján megfogalmazott 2009. december 2-i, a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásaiban arra kérte továbbá Ausztriát, hogy a stabilitási programok aktualizált változataiban külön fejezetben számoljon be a tanácsi ajánlások végrehajtása terén tett előrelépésről. A program aktualizált változatának vonatkozó része csak nagyon kevés információt nyújt arról, hogy az osztrák kormány hogyan tervezi a tanácsi ajánlás végrehajtásának előmozdítását.

Általános következtetésként megállapítható, hogy a pénzügyi és gazdasági válság nyomán, az automatikus stabilizátorok működése és a kormány által elfogadott tekintélyes ösztönző csomag eredményeképpen az osztrák államháztartás helyzete jelentősen romlott. Mivel a visszaesés elleni küzdelmet célzó intézkedések túlnyomó része tartós jelegű, 2011-től konszolidációs intézkedések bevezetésére van szükség. A 2010. évi programban szereplő költségvetési stratégia összhangban áll a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával. Ugyanakkor a 2011 és 2013 közötti időszakot érintő költségvetési stratégia lehet, hogy nincs összhangban az ajánlással. A program ismerteti ugyan a kiadási oldal 2011-ben kezdődő konszolidációs pályáját, ezt azonban egyelőre nem támasztják alá konkrét intézkedések. Az állami kiadások tekintetében a közelmúltban Ausztria számos jelentős reformot indított. Ugyanakkor az olyan területeken, mint az egészségügy és az oktatás ezek tovább javíthatók. Ezeken a területeken jelentős hatékonyságnövelést lehetne elérni a különböző kormányzati szintek közötti költségvetési kapcsolat reformja révén.

A fenti értékelés alapján, valamint figyelembe véve az EUMSz 126. cikke alapján megfogalmazott 2009. december 2-i ajánlást, Ausztria felkérést kap arra, hogy:

| i. | konkretizálja azokat az intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítél a 2011-től tervezett konszolidáció megalapozásához, annak érdekében, hogy megvalósítsa a GDP 3⁄4 %-ának megfelelő javasolt átlagos évi költségvetési kiigazítást, és hogy az államháztartási hiányt 2013-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa; továbbá a túlzott hiányról szóló ajánlásnak megfelelően ragadjon meg a költségvetési kiigazításon túl minden – többek között a kedvezőbb gazdasági feltételekből adódó – alkalmat arra, hogy felgyorsítsa a bruttó államadósság arányának csökkenését a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé; |
| --- | --- |

i.

konkretizálja azokat az intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítél a 2011-től tervezett konszolidáció megalapozásához, annak érdekében, hogy megvalósítsa a GDP 3⁄4 %-ának megfelelő javasolt átlagos évi költségvetési kiigazítást, és hogy az államháztartási hiányt 2013-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa; továbbá a túlzott hiányról szóló ajánlásnak megfelelően ragadjon meg a költségvetési kiigazításon túl minden – többek között a kedvezőbb gazdasági feltételekből adódó – alkalmat arra, hogy felgyorsítsa a bruttó államadósság arányának csökkenését a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé;

| ii. | a költségvetési fegyelemnek a kormányzat minden szintjén történő erősítése érdekében az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése révén javítsa tovább a költségvetési keretet, különösen a kormányzat különböző szintjei között a jogalkotási, a közigazgatási és a finanszírozási feladatkörök összehangolásával, valamint a belső stabilitási paktumban szereplő végrehajtási mechanizmusok megerősítésével. |
| --- | --- |

ii.

a költségvetési fegyelemnek a kormányzat minden szintjén történő erősítése érdekében az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése révén javítsa tovább a költségvetési keretet, különösen a kormányzat különböző szintjei között a jogalkotási, a közigazgatási és a finanszírozási feladatkörök összehangolásával, valamint a belső stabilitási paktumban szereplő végrehajtási mechanizmusok megerősítésével.

Ausztria felkérést kap továbbá arra, hogy annak érdekében, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretén belül időben értékelni lehessen az intézkedések eredményességét, nyújtson be kiegészítést a programhoz, amelyben beszámol a Tanács által a 126. cikk (7) bekezdése alapján 2009. december 2-án megfogalmazott ajánlás végrehajtása terén elért eredményekről, valamint hogy részletesebben dolgozza ki a túlzott hiány megszüntetése felé való elmozduláshoz szükséges konszolidációs stratégiát.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2010. jan. | 2,0 | –3,4 | 1,5 | 1,5 | 1,9 | 2,0 |
| BIZ 2009. nov. | 2,0 | –3,7 | 1,1 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 1,8 | –2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| HICP infláció
  (%) | SP 2010. jan. | 3,2 | 0,4 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,9 |
| BIZ 2009. nov. | 3,2 | 0,5 | 1,3 | 1,6 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| Kibocsátási rés (6)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 2,8 | –1,8 | –1,6 | –1,5 | –1,3 | –1,0 |
| BIZ 2009. nov. (7) | 2,8 | –2,2 | –2,6 | –2,7 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 2,6 | –0,9 | –1,7 | –1,6 | –1,2 | –0,5 |
| Nettó külső finanszírozási képesség/igény
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 3,2 | 2,3 | 2,4 | 2,7 | 2,8 | 2,9 |
| BIZ 2009. nov. | 3,6 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 48,4 | 48,0 | 46,9 | 46,8 | 46,9 | 46,9 |
| BIZ 2009. nov. | 48,4 | 47,9 | 47,1 | 47,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 48,9 | 51,5 | 51,6 | 50,9 | 50,2 | 49,7 |
| BIZ 2009. nov. | 48,9 | 52,3 | 52,6 | 52,4 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,0 | –3,3 | –2,7 |
| BIZ 2009. nov. | –0,4 | –4,3 | –5,5 | –5,3 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,7 | –4,7 | –3,9 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 2,2 | –0,7 | –1,8 | –1,2 | –0,4 | 0,2 |
| BIZ 2009. nov. | 2,1 | –1,4 | –2,5 | –2,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 2,2 | –0,6 | –1,7 | –1,4 | –1,3 | –0,4 |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| BIZ 2009. nov. | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4,0 | –4,1 | –3,7 |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| BIZ 2009. nov. | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4 | –4,1 | –3,7 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2010. jan. | 62,6 | 66,5 | 70,2 | 72,6 | 73,8 | 74,3 |
| BIZ 2009. nov. | 62,6 | 69,1 | 73,9 | 77,0 | n.a. | n.a. |
| SP 2009. ápr. | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2010. jan.

2,0

–3,4

1,5

1,5

1,9

2,0

BIZ 2009. nov.

2,0

–3,7

1,1

1,5

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

1,8

–2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

HICP infláció

(%)

SP 2010. jan.

3,2

0,4

1,3

1,5

1,8

1,9

BIZ 2009. nov.

3,2

0,5

1,3

1,6

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

Kibocsátási rés (6)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2010. jan.

2,8

–1,8

–1,6

–1,5

–1,3

–1,0

BIZ 2009. nov. (7)

2,8

–2,2

–2,6

–2,7

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

2,6

–0,9

–1,7

–1,6

–1,2

–0,5

Nettó külső finanszírozási képesség/igény

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

3,2

2,3

2,4

2,7

2,8

2,9

BIZ 2009. nov.

3,6

1,4

1,3

1,7

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

48,4

48,0

46,9

46,8

46,9

46,9

BIZ 2009. nov.

48,4

47,9

47,1

47,1

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

48,9

51,5

51,6

50,9

50,2

49,7

BIZ 2009. nov.

48,9

52,3

52,6

52,4

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

–0,4

–3,5

–4,7

–4,0

–3,3

–2,7

BIZ 2009. nov.

–0,4

–4,3

–5,5

–5,3

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

–0,4

–3,5

–4,7

–4,7

–4,7

–3,9

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

2,2

–0,7

–1,8

–1,2

–0,4

0,2

BIZ 2009. nov.

2,1

–1,4

–2,5

–2,1

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

2,2

–0,6

–1,7

–1,4

–1,3

–0,4

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

BIZ 2009. nov.

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

–1,6

–3,1

–3,9

–4,0

–4,1

–3,7

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

BIZ 2009. nov.

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

–1,6

–3,1

–3,9

–4

–4,1

–3,7

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2010. jan.

62,6

66,5

70,2

72,6

73,8

74,3

BIZ 2009. nov.

62,6

69,1

73,9

77,0

n.a.

n.a.

SP 2009. ápr.

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  A becslés a program benyújtását követően készült.

(3)  Az értékelés különösen a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzését veszi figyelembe, és az azóta elérhetővé vált egyéb információkat is.

(4)  Az államháztartások fenntarthatóságáról szóló 2009. november 10-i tanácsi következtetésekben „a Tanács felhívja a tagállamokat, hogy a soron következő stabilitási és konvergenciaprogramjaik során irányítsák figyelmüket a fenntarthatóságot célzó stratégiákra”, továbbá „felkéri a Bizottságot, valamint a Gazdaságpolitikai Bizottságot és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot, hogy – a következő fenntarthatósági jelentéshez megfelelő időben – további módszereket dolgozzanak ki az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának értékeléséhez”, amelyet 2012-re terveznek.

(5)  Különösen a nettó külső finanszírozási képesség részletes kategóriái, az SFA-tételek részletes kategóriái és a hosszú távú fenntarthatóság egyes részletes tételei hiányoznak.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(7)  A 2008 és 2011 közötti időszakra vonatkozó 1,7 %, 1,2 %, 1,4 % és 1,6 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. A legújabb program és a Bizottság szolgálatainak 2009. novemberi előrejelzése alapján nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/12

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

Bulgáriának a 2009–2012-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

2010/C 137/03

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2010. április 26-án megvizsgálta Bulgária 2009–2012 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. április 26-án megvizsgálta Bulgária 2009–2012 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A globális gazdasági és pénzügyi visszaesés kezdete előtt Bulgáriára erős reál-GDP növekedés volt jellemző, melynek hátterében többek között a hitelek gyors bővülése és jelentős külfölditőke-beáramlás állt. A robusztus gazdasághoz azonban növekvő makrogazdasági egyensúlyhiányok is párosultak, többek között a külső hiánynak és a magánszféra adósságának igen jelentős szintre növekedése, valamint a komoly inflációs nyomás. A beruházások külső tőke által okozott fellendülése és a termelékenységnövekedést jóval meghaladó, tetemes bérnövekedés tovább súlyosbította ezeket az egyensúlytalanságokat. A világméretű gazdasági válság kibontakozása súlyosan visszavetette a gazdaságot, aminek következtében 2009-ben 5 %-kal csökkent a reál-GDP.
  A visszaesés ugyanakkor jótékonyan befolyásolta az egyensúlyhiányokat, az átlagos infláció 2009-ben 2,5 %-ra csökkent és gyorsan esett a folyó fizetési mérleg hiánya is, a GDP 9,4 %-ára. Bár a folyó fizetési mérleg hiányát teljes egészében a külföldi tőkebefektetések finanszírozták, az ország bruttó külső adósságállománya, amely a GDP körülbelül 110 %-át teszi ki, továbbra is viszonylag magas. Bulgária nem fogadott el a gazdasági visszaesésre reagáló rövid távú költségvetési ösztönző csomagot. A szakpolitikai erőfeszítések – a visszaesést megelőző jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány figyelembevételével és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – költségvetési konszolidációs intézkedésekre, elsősorban a kiadások korlátozására és az adózási morál javítására irányultak. Ennek következtében Bulgária konvergenciaprogramjában a 2009-es államháztartási hiányra vonatkozó becslés a GDP 3 %-ánál (2) kisebb. A jövőben a gazdaság számára a legfőbb rövid és középtávú kihívást a tartós felzárkózási folyamat biztosítása jelenti úgy, hogy az ne veszélyeztesse a költségvetési és a makrogazdasági stabilitást. |
| --- | --- |

(2)

A globális gazdasági és pénzügyi visszaesés kezdete előtt Bulgáriára erős reál-GDP növekedés volt jellemző, melynek hátterében többek között a hitelek gyors bővülése és jelentős külfölditőke-beáramlás állt. A robusztus gazdasághoz azonban növekvő makrogazdasági egyensúlyhiányok is párosultak, többek között a külső hiánynak és a magánszféra adósságának igen jelentős szintre növekedése, valamint a komoly inflációs nyomás. A beruházások külső tőke által okozott fellendülése és a termelékenységnövekedést jóval meghaladó, tetemes bérnövekedés tovább súlyosbította ezeket az egyensúlytalanságokat. A világméretű gazdasági válság kibontakozása súlyosan visszavetette a gazdaságot, aminek következtében 2009-ben 5 %-kal csökkent a reál-GDP.

A visszaesés ugyanakkor jótékonyan befolyásolta az egyensúlyhiányokat, az átlagos infláció 2009-ben 2,5 %-ra csökkent és gyorsan esett a folyó fizetési mérleg hiánya is, a GDP 9,4 %-ára. Bár a folyó fizetési mérleg hiányát teljes egészében a külföldi tőkebefektetések finanszírozták, az ország bruttó külső adósságállománya, amely a GDP körülbelül 110 %-át teszi ki, továbbra is viszonylag magas. Bulgária nem fogadott el a gazdasági visszaesésre reagáló rövid távú költségvetési ösztönző csomagot. A szakpolitikai erőfeszítések – a visszaesést megelőző jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány figyelembevételével és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – költségvetési konszolidációs intézkedésekre, elsősorban a kiadások korlátozására és az adózási morál javítására irányultak. Ennek következtében Bulgária konvergenciaprogramjában a 2009-es államháztartási hiányra vonatkozó becslés a GDP 3 %-ánál (2) kisebb. A jövőben a gazdaság számára a legfőbb rövid és középtávú kihívást a tartós felzárkózási folyamat biztosítása jelenti úgy, hogy az ne veszélyeztesse a költségvetési és a makrogazdasági stabilitást.

| (3) | Bár a tényleges GDP-nek a válság során megfigyelt csökkenése jórészt ciklikus, a potenciális kibocsátás növekedése lassabb ütemben folytatódik majd. Emellett a válság a beruházások visszaesése, a hitelhez jutás nehézségei és a növekvő strukturális munkanélküliség következtében középtávon is hatással lehet a potenciális növekedésre. Ezenfelül a gazdasági válság hatása súlyosbítja a népesség idősödése által a potenciális kibocsátásra és az államháztartás fenntarthatóságára gyakorolt negatív hatásokat. Mindezek ismeretében a potenciális növekedés támogatása céljából elengedhetetlen a strukturális reformok ütemének felgyorsítása. Bulgáriának mindenekelőtt az egészségügy, a nyugdíjak, az oktatás, a közigazgatás és az üzleti környezet terén kell reformokat végrehajtania. |
| --- | --- |

(3)

Bár a tényleges GDP-nek a válság során megfigyelt csökkenése jórészt ciklikus, a potenciális kibocsátás növekedése lassabb ütemben folytatódik majd. Emellett a válság a beruházások visszaesése, a hitelhez jutás nehézségei és a növekvő strukturális munkanélküliség következtében középtávon is hatással lehet a potenciális növekedésre. Ezenfelül a gazdasági válság hatása súlyosbítja a népesség idősödése által a potenciális kibocsátásra és az államháztartás fenntarthatóságára gyakorolt negatív hatásokat. Mindezek ismeretében a potenciális növekedés támogatása céljából elengedhetetlen a strukturális reformok ütemének felgyorsítása. Bulgáriának mindenekelőtt az egészségügy, a nyugdíjak, az oktatás, a közigazgatás és az üzleti környezet terén kell reformokat végrehajtania.

| (4) | A programban a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából referencia-forgatókönyvnek tekintett makrogazdasági alapforgatókönyv azt vetíti előre, hogy a reál-GDP növekedése a 2009-es –5 %-ról 2010-ben 0,3 %-ra javul, majd a programidőszak további részében átlagosan 41⁄4 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) ez némileg optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel mind a 2010-re becsült növekedés, mind annak középtávra prognosztizált alakulása a jelenlegi előrejelzési sáv felső határához van közel. Az egyensúlytalanság 2009-ben elkezdődő mérséklődése az előrejelzések szerint a programidőszakban is folytatódik. Az infláció 2010–2012-ben várhatóan továbbra is mérsékelt marad, a vonatkozó előrejelzés reálisnak tűnik és nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésével. A fizetési mérleg várhatóan szintén tovább javul. Miközben 2009-ben ezeket a fejleményeket nagyrészt az exportnál gyorsabban csökkenő import okozta, a korrekció középtávon annak az eredménye lesz, hogy az export az importnál gyorsabban és előbb élénkül meg. Bár az alapforgatókönyv a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésével összehasonlítva és a legújabb rendelkezésre álló információt figyelembe véve csak némileg tűnik optimistának, hitelessége jelentős mértékben attól a feltételezéstől függ, hogy a növekedés fenntarthatóbb modellt követve újra kiegyensúlyozottabbá válik, fő mozgatórugója pedig az export lesz. A program bemutat egy „pesszimista” és egy „optimista” alternatív forgatókönyvet is. Ezek főként a gazdasági élénkülés időbeli alakulásával és az export dinamikájával kapcsolatos feltételezések tekintetében különböznek az alapforgatókönyvtől. A pesszimista forgatókönyv az export folytatódó csökkenése miatt 2010-ben a reál-GDP 2 %-os további csökkenésével számol és azt feltételezi, hogy az élénkülés csak 2011-ben kezdődik meg. Az optimista forgatókönyv szerint a gyorsabb globális élénkülés miatt a GDP-arányos növekedés az egész programidőszakban 3⁄4 százalékponttal magasabb lesz. |
| --- | --- |

(4)

A programban a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából referencia-forgatókönyvnek tekintett makrogazdasági alapforgatókönyv azt vetíti előre, hogy a reál-GDP növekedése a 2009-es –5 %-ról 2010-ben 0,3 %-ra javul, majd a programidőszak további részében átlagosan 41⁄4 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) ez némileg optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel mind a 2010-re becsült növekedés, mind annak középtávra prognosztizált alakulása a jelenlegi előrejelzési sáv felső határához van közel. Az egyensúlytalanság 2009-ben elkezdődő mérséklődése az előrejelzések szerint a programidőszakban is folytatódik. Az infláció 2010–2012-ben várhatóan továbbra is mérsékelt marad, a vonatkozó előrejelzés reálisnak tűnik és nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésével. A fizetési mérleg várhatóan szintén tovább javul. Miközben 2009-ben ezeket a fejleményeket nagyrészt az exportnál gyorsabban csökkenő import okozta, a korrekció középtávon annak az eredménye lesz, hogy az export az importnál gyorsabban és előbb élénkül meg. Bár az alapforgatókönyv a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésével összehasonlítva és a legújabb rendelkezésre álló információt figyelembe véve csak némileg tűnik optimistának, hitelessége jelentős mértékben attól a feltételezéstől függ, hogy a növekedés fenntarthatóbb modellt követve újra kiegyensúlyozottabbá válik, fő mozgatórugója pedig az export lesz. A program bemutat egy „pesszimista” és egy „optimista” alternatív forgatókönyvet is. Ezek főként a gazdasági élénkülés időbeli alakulásával és az export dinamikájával kapcsolatos feltételezések tekintetében különböznek az alapforgatókönyvtől. A pesszimista forgatókönyv az export folytatódó csökkenése miatt 2010-ben a reál-GDP 2 %-os további csökkenésével számol és azt feltételezi, hogy az élénkülés csak 2011-ben kezdődik meg. Az optimista forgatókönyv szerint a gyorsabb globális élénkülés miatt a GDP-arányos növekedés az egész programidőszakban 3⁄4 százalékponttal magasabb lesz.

| (5) | Az államháztartási hiány 2009-es jelentős mértékű romlása nagyrészt a válságnak az államháztartásra gyakorolt hatását tükrözi. Tekintettel arra, hogy a valutatanácsi rendszerben a makrogazdasági stabilitás fenntartására van szükség, a kormány – az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – nem fogadott el ösztönző intézkedéseket. A hiány növekedését ezért főként a váratlanul erős visszaesésből és a GDP összetételének változásából fakadó bevételkiesés okozta. A bevételveszteséget azonban a kiadások visszafogása részben ellensúlyozta. A költségvetési egyenleg stabilizálása céljából a hatóságok az év második felében a GDP 2,3 %-át jelentő költségvetési konszolidációs intézkedéseket hajtottak végre. A csomag az elsődleges kiadásoknak a jelenlegi költségvetés-végrehajtási szabályban előírt 90 %-os felső határon túli további csökkentésére, valamint az adózási morál javítására irányuló intézkedéseket tartalmazott. Annak ellenére, hogy a költségvetési célt az év során a jelentős mértékű további megszorítások mellett is többször lefelé módosították, a költségvetési konszolidációs intézkedések lehetővé tették Bulgária számára, hogy viszonylag alacsony államháztartási hiányt érjen el 2009-ben. |
| --- | --- |

(5)

Az államháztartási hiány 2009-es jelentős mértékű romlása nagyrészt a válságnak az államháztartásra gyakorolt hatását tükrözi. Tekintettel arra, hogy a valutatanácsi rendszerben a makrogazdasági stabilitás fenntartására van szükség, a kormány – az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – nem fogadott el ösztönző intézkedéseket. A hiány növekedését ezért főként a váratlanul erős visszaesésből és a GDP összetételének változásából fakadó bevételkiesés okozta. A bevételveszteséget azonban a kiadások visszafogása részben ellensúlyozta. A költségvetési egyenleg stabilizálása céljából a hatóságok az év második felében a GDP 2,3 %-át jelentő költségvetési konszolidációs intézkedéseket hajtottak végre. A csomag az elsődleges kiadásoknak a jelenlegi költségvetés-végrehajtási szabályban előírt 90 %-os felső határon túli további csökkentésére, valamint az adózási morál javítására irányuló intézkedéseket tartalmazott. Annak ellenére, hogy a költségvetési célt az év során a jelentős mértékű további megszorítások mellett is többször lefelé módosították, a költségvetési konszolidációs intézkedések lehetővé tették Bulgária számára, hogy viszonylag alacsony államháztartási hiányt érjen el 2009-ben.

| (6) | A konvergenciaprogram 2010-re kiegyensúlyozott költségvetés elérését tervezi. A bevételnek a GDP-hez viszonyított aránya várhatóan közel 391⁄4 %-ra növekszik (az előző évi 371⁄2 %-ról), ami a magasabb közvetett adóknak és egyéb bevételeknek köszönhető. Bár a GDP összetétele az adóbevételek szempontjából kedvezőtlenebb irányba mozdult el, a közvetett adókból származó bevételek jelentős növekedése az adózási morál várt jelentős javulásával, valamint a cigaretta és az ipari villamos energia jövedéki adójának a növekedésével magyarázható. A program azonban nem részletezi az egyéb bevételek terén tervezett, a GDP 1 %-át jelentő növekedést. Ezzel szemben a társadalombiztosítási járulékokból befolyó összeg várhatóan GDP-arányosan 1⁄4 százalékponttal kevesebb lesz, mivel a járulékok mértéke 2 százalékponttal csökken. A GDP-arányos kiadások 2010-ben várhatóan csekély mértékben, körülbelül 1⁄4 százalékponttal csökkennek, főként a közigazgatás áramvonalasításának eredményeként. A közszféra nominális bérei és a folyó termelő felhasználás a 2008-as szinten várhatóan változatlanok maradnak, 2010-ben pedig csökken a GDP-hez viszonyított arányuk.
  Ezek a kiadáscsökkentő intézkedések bőven ellensúlyozzák az özvegyi és az öregségi nyugdíjak 2010. évi, a GDP 0,2 %-át kitevő növelését. A bruttó állóeszköz-felhalmozás 2009–2011-ben a tervek szerint GDP-arányosan állandó marad. Ennek eredményeként a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően, a programban szereplő információ alapján újraszámított strukturális egyenleg az előrejelzések szerint GDP-arányosan 23⁄4 százalékponttal növekszik 2009-hez képest; ez 2010-ben restriktív tervezett költségvetési irányvonalat jelent. A programban körvonalazott intézkedések alapján a 2010. évi költségvetési irányvonal az alulról számított becslés szerint a tervezett strukturális kiigazítás mintegy felét eredményezi. A strukturális egyenlegnek a programban tervezett javulása lényegesen magasabb a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésénél. |
| --- | --- |

(6)

A konvergenciaprogram 2010-re kiegyensúlyozott költségvetés elérését tervezi. A bevételnek a GDP-hez viszonyított aránya várhatóan közel 391⁄4 %-ra növekszik (az előző évi 371⁄2 %-ról), ami a magasabb közvetett adóknak és egyéb bevételeknek köszönhető. Bár a GDP összetétele az adóbevételek szempontjából kedvezőtlenebb irányba mozdult el, a közvetett adókból származó bevételek jelentős növekedése az adózási morál várt jelentős javulásával, valamint a cigaretta és az ipari villamos energia jövedéki adójának a növekedésével magyarázható. A program azonban nem részletezi az egyéb bevételek terén tervezett, a GDP 1 %-át jelentő növekedést. Ezzel szemben a társadalombiztosítási járulékokból befolyó összeg várhatóan GDP-arányosan 1⁄4 százalékponttal kevesebb lesz, mivel a járulékok mértéke 2 százalékponttal csökken. A GDP-arányos kiadások 2010-ben várhatóan csekély mértékben, körülbelül 1⁄4 százalékponttal csökkennek, főként a közigazgatás áramvonalasításának eredményeként. A közszféra nominális bérei és a folyó termelő felhasználás a 2008-as szinten várhatóan változatlanok maradnak, 2010-ben pedig csökken a GDP-hez viszonyított arányuk.

Ezek a kiadáscsökkentő intézkedések bőven ellensúlyozzák az özvegyi és az öregségi nyugdíjak 2010. évi, a GDP 0,2 %-át kitevő növelését. A bruttó állóeszköz-felhalmozás 2009–2011-ben a tervek szerint GDP-arányosan állandó marad. Ennek eredményeként a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően, a programban szereplő információ alapján újraszámított strukturális egyenleg az előrejelzések szerint GDP-arányosan 23⁄4 százalékponttal növekszik 2009-hez képest; ez 2010-ben restriktív tervezett költségvetési irányvonalat jelent. A programban körvonalazott intézkedések alapján a 2010. évi költségvetési irányvonal az alulról számított becslés szerint a tervezett strukturális kiigazítás mintegy felét eredményezi. A strukturális egyenlegnek a programban tervezett javulása lényegesen magasabb a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésénél.

| (7) | A középtávú költségvetési stratégia fő célja az egész programidőszak során kiegyensúlyozott államháztartás fenntartása. Ez úgy érhető el, ha a bevételeknek és a kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya a következő években nagyjából változatlan szinten, átlagosan 391⁄4 %-on marad. A strukturális értelemben megadott (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli) középtávú költségvetési célkitűzés a GDP 1⁄2 %-át kitevő többlet, amelynek elérését a program 2010-től tervezi. Tekintettel a legújabb előrejelzésekre és az adósság szintjére, a középtávú célkitűzés több mint megfelelően tükrözi a Paktum célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(7)

A középtávú költségvetési stratégia fő célja az egész programidőszak során kiegyensúlyozott államháztartás fenntartása. Ez úgy érhető el, ha a bevételeknek és a kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya a következő években nagyjából változatlan szinten, átlagosan 391⁄4 %-on marad. A strukturális értelemben megadott (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli) középtávú költségvetési célkitűzés a GDP 1⁄2 %-át kitevő többlet, amelynek elérését a program 2010-től tervezi. Tekintettel a legújabb előrejelzésekre és az adósság szintjére, a középtávú célkitűzés több mint megfelelően tükrözi a Paktum célkitűzéseit.

| (8) | A költségvetési eredmények a vártnál rosszabbul is alakulhatnak. A fő kockázat az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyvből ered, amely a programidőszak tekintetében némileg optimista növekedési feltételezésekre épül. Mindenekelőtt 2010–2012-ben a lassúbb és kevésbé markáns gazdasági élénkülés miatt a bevétel az előre jelzettnél alacsonyabb lehet. Emellett a növekedés előrejelzések szerinti átalakulása a kevésbé adóintenzív összetevők felé szintén jelentős lefelé mutató kockázatot jelent a kormányzati bevételekre, míg az adózási morál és a költségvetési fegyelem javítását célzó intézkedések teljes hatása még várat magára. A kiadási oldalon nem határozták meg részletesen az egyéb kiadások kategóriájában tervezett jelentős megtakarításokat.
  Ezenfelül korlátozottnak bizonyulhat a mozgástér a bevételcsökkenést ellensúlyozó további kiadási megszorítások megvalósítására, miután a költségvetési konszolidációt nagyrészt már 2009-ben végrehajtották. Végezetül a 2009-es államháztartási egyenlegnek a program beadását követő, lefelé irányuló módosítása további kockázatot jelent a költségvetés 2010-es alakulására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A költségvetési eredmények a vártnál rosszabbul is alakulhatnak. A fő kockázat az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyvből ered, amely a programidőszak tekintetében némileg optimista növekedési feltételezésekre épül. Mindenekelőtt 2010–2012-ben a lassúbb és kevésbé markáns gazdasági élénkülés miatt a bevétel az előre jelzettnél alacsonyabb lehet. Emellett a növekedés előrejelzések szerinti átalakulása a kevésbé adóintenzív összetevők felé szintén jelentős lefelé mutató kockázatot jelent a kormányzati bevételekre, míg az adózási morál és a költségvetési fegyelem javítását célzó intézkedések teljes hatása még várat magára. A kiadási oldalon nem határozták meg részletesen az egyéb kiadások kategóriájában tervezett jelentős megtakarításokat.

Ezenfelül korlátozottnak bizonyulhat a mozgástér a bevételcsökkenést ellensúlyozó további kiadási megszorítások megvalósítására, miután a költségvetési konszolidációt nagyrészt már 2009-ben végrehajtották. Végezetül a 2009-es államháztartási egyenlegnek a program beadását követő, lefelé irányuló módosítása további kockázatot jelent a költségvetés 2010-es alakulására vonatkozóan.

| (9) | A bruttó államadósság aránya a programidőszakban jóval a Szerződésben foglalt referenciaérték alatt marad. A becslések szerint 2009-ben az előző évi arányt némileg meghaladva a GDP 15 %-át közelíti meg. Az adóssághányad csekély növekedéséhez egyrészt a költségvetési egyenleg romlása, másrészt pedig a GDP-növekedés visszaesése járult hozzá, amelyeket bizonyos mértékig ellensúlyozták az adósságcsökkentő SFA-tételek. Az előrejelzések szerint a programidőszakban az adóssághányad nagyjából a 2009-es szinten stabilizálódik, főként a tervezett kiegyensúlyozott költségvetési egyenleg eredményeként. Az adóssághányad tervezett alakulásával kapcsolatos más, a hiánnyal nem összefüggő kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. |
| --- | --- |

(9)

A bruttó államadósság aránya a programidőszakban jóval a Szerződésben foglalt referenciaérték alatt marad. A becslések szerint 2009-ben az előző évi arányt némileg meghaladva a GDP 15 %-át közelíti meg. Az adóssághányad csekély növekedéséhez egyrészt a költségvetési egyenleg romlása, másrészt pedig a GDP-növekedés visszaesése járult hozzá, amelyeket bizonyos mértékig ellensúlyozták az adósságcsökkentő SFA-tételek. Az előrejelzések szerint a programidőszakban az adóssághányad nagyjából a 2009-es szinten stabilizálódik, főként a tervezett kiegyensúlyozott költségvetési egyenleg eredményeként. Az adóssághányad tervezett alakulásával kapcsolatos más, a hiánnyal nem összefüggő kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek.

| (10) | A bruttó államadósság alacsony szintű, és az adósságállományra vonatkozó, 2020-ig kitekintő középtávú előrejelzések, amelyek azt feltételezik, hogy a GDP-növekedés csak fokozatosan áll helyre a válság előtt tervezett mértékre, és az adóhányad visszatér a válság előtti szintre, és amelyek a népesség idősödéséhez köthető kiadások tervezett növekedését is magukban foglalják, azt jelzik, hogy a programban tervezett költségvetési stratégia változatlan politika mellett elvileg elegendő lesz a GDP-arányos adósság csökkentéséhez és nettó eszközállomány eléréséhez 2020-ig. |
| --- | --- |

(10)

A bruttó államadósság alacsony szintű, és az adósságállományra vonatkozó, 2020-ig kitekintő középtávú előrejelzések, amelyek azt feltételezik, hogy a GDP-növekedés csak fokozatosan áll helyre a válság előtt tervezett mértékre, és az adóhányad visszatér a válság előtti szintre, és amelyek a népesség idősödéséhez köthető kiadások tervezett növekedését is magukban foglalják, azt jelzik, hogy a programban tervezett költségvetési stratégia változatlan politika mellett elvileg elegendő lesz a GDP-arányos adósság csökkentéséhez és nettó eszközállomány eléréséhez 2020-ig.

| (11) | A népesség idősödésének hosszú távú költségvetési hatása valamivel alacsonyabb az EU-átlagnál. A programban becsült 2009. évi költségvetési egyenleg azonban súlyosbítja a népesség idősödésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magasabb elsődleges többletek elérése hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos – a Bizottság 2009. évi fenntarthatósági jelentésében (4) alacsonynak minősített – kockázatok további csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(11)

A népesség idősödésének hosszú távú költségvetési hatása valamivel alacsonyabb az EU-átlagnál. A programban becsült 2009. évi költségvetési egyenleg azonban súlyosbítja a népesség idősödésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. A programban tervezettnek megfelelően középtávon magasabb elsődleges többletek elérése hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos – a Bizottság 2009. évi fenntarthatósági jelentésében (4) alacsonynak minősített – kockázatok további csökkentéséhez.

| (12) | A belföldi költségvetési keret viszonylag erősnek tűnik, amit az is jelez, hogy – bár kedvező makrogazdasági feltételek mellett – a költségvetési célok teljesítése terén az elmúlt években jó eredményeket sikerült felmutatni. Bulgária 2009-ben jelentős konszolidációs intézkedések megvalósítása révén csökkentette a válság költségvetésre gyakorolt negatív hatását. A jelenlegi költségvetési keret hiányosságai a központi kormányzat egyes diszkrecionális jogköreihez kapcsolódnak. Emellett a keret nem tartalmaz többéves szabályokat, és a középtávú költségvetési tervezés során a kiadásokra vonatkozóan meghatározott felső határértékek csak rövid távon kötelezőek. A program nem tervez lényeges változtatásokat a költségvetési keretben, attól eltekintve, hogy a középtávú költségvetési keret időhorizontját háromról négy évre emeli, hogy az megfeleljen a kormány mandátumának és így a középtávú szakpolitika kiszámíthatóbbá váljon. A 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabályt olyan előírás váltja fel, amely lehetővé teszi, hogy a kormány a költségvetés esetleges bevételkiesését az elsődleges kiadásoknak az éves előirányzatok alá történő visszaszorításával ellensúlyozza. Az új szabály válság esetén nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé és teret biztosít a kormány diszkrecionális konszolidációs politikája számára. Mivel azonban a szabály végrehajtására vonatkozóan nincsenek egyértelmű tervek és meghatározások, ez némileg átláthatatlanná teszi a költségvetési keretet. |
| --- | --- |

(12)

A belföldi költségvetési keret viszonylag erősnek tűnik, amit az is jelez, hogy – bár kedvező makrogazdasági feltételek mellett – a költségvetési célok teljesítése terén az elmúlt években jó eredményeket sikerült felmutatni. Bulgária 2009-ben jelentős konszolidációs intézkedések megvalósítása révén csökkentette a válság költségvetésre gyakorolt negatív hatását. A jelenlegi költségvetési keret hiányosságai a központi kormányzat egyes diszkrecionális jogköreihez kapcsolódnak. Emellett a keret nem tartalmaz többéves szabályokat, és a középtávú költségvetési tervezés során a kiadásokra vonatkozóan meghatározott felső határértékek csak rövid távon kötelezőek. A program nem tervez lényeges változtatásokat a költségvetési keretben, attól eltekintve, hogy a középtávú költségvetési keret időhorizontját háromról négy évre emeli, hogy az megfeleljen a kormány mandátumának és így a középtávú szakpolitika kiszámíthatóbbá váljon. A 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabályt olyan előírás váltja fel, amely lehetővé teszi, hogy a kormány a költségvetés esetleges bevételkiesését az elsődleges kiadásoknak az éves előirányzatok alá történő visszaszorításával ellensúlyozza. Az új szabály válság esetén nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé és teret biztosít a kormány diszkrecionális konszolidációs politikája számára. Mivel azonban a szabály végrehajtására vonatkozóan nincsenek egyértelmű tervek és meghatározások, ez némileg átláthatatlanná teszi a költségvetési keretet.

| (13) | A program megállapítja az államháztartás színvonalával kapcsolatos jelenlegi problémákat. Elismeri, hogy sürgős intézkedésekre van szükség a népesség idősödése és a romló demográfiai tendenciák által az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára gyakorolt kedvezőtlen hatások ellensúlyozásához. A program az egészségügy, az oktatás, a nyugdíjrendszer, a közigazgatás és a vám- és adóigazgatás terén ambiciózus strukturális reformokat határoz meg, amelyek célja, hogy az EU-n belüli fenntartható konvergencia biztosítása érdekében növeljék az állami bevételek és kiadások hatékonyságát és eredményességét, valamint fokozzák a gazdaság növekedési potenciálját. A reformok a jelenlegi struktúrák optimalizálására, a közfoglalkoztatás áramvonalasítására, az egészségügyi szolgáltatások költség- és finanszírozási mechanizmusának módosítására, az újonnan elfogadott nyugdíjreform-stratégia keretében reformintézkedések végrehajtására, a felsőoktatás és a kutatás-fejlesztés reformjára, valamint a közvagyon-kezelési modell módosítására irányulnak. |
| --- | --- |

(13)

A program megállapítja az államháztartás színvonalával kapcsolatos jelenlegi problémákat. Elismeri, hogy sürgős intézkedésekre van szükség a népesség idősödése és a romló demográfiai tendenciák által az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára gyakorolt kedvezőtlen hatások ellensúlyozásához. A program az egészségügy, az oktatás, a nyugdíjrendszer, a közigazgatás és a vám- és adóigazgatás terén ambiciózus strukturális reformokat határoz meg, amelyek célja, hogy az EU-n belüli fenntartható konvergencia biztosítása érdekében növeljék az állami bevételek és kiadások hatékonyságát és eredményességét, valamint fokozzák a gazdaság növekedési potenciálját. A reformok a jelenlegi struktúrák optimalizálására, a közfoglalkoztatás áramvonalasítására, az egészségügyi szolgáltatások költség- és finanszírozási mechanizmusának módosítására, az újonnan elfogadott nyugdíjreform-stratégia keretében reformintézkedések végrehajtására, a felsőoktatás és a kutatás-fejlesztés reformjára, valamint a közvagyon-kezelési modell módosítására irányulnak.

| (14) | A fent említett költségvetési célokhoz kapcsolódó kockázatokat figyelembe véve megállapítható, hogy a program költségvetési stratégiája nagyjából összhangban van a Paktum követelményeivel és hozzájárul a makrogazdasági stabilitás és a bolgár gazdaságba vetett befektetői bizalom megőrzéséhez. 2010-re meglehetősen ambiciózus, a GDP –23⁄4 %-át jelentő strukturális konszolidációt irányoz elő, a következő években pedig nem tervez további javítást. A 2010-re tervezett konszolidációt nem támasztják alá teljes mértékben a programban körvonalazott intézkedések. Továbbá, a konszolidáció teljes megvalósítása egy optimista makrogazdasági forgatókönyvtől függ, miközben a 2009-es hiány felfelé történő kiigazítása további kockázatokkal jár. 2011-től az előirányzott kiigazítási pályát még bizonytalanabbá teheti, hogy a programból hiányzik az intézkedések részletes meghatározása. A tervek szerint a középtávú célkitűzést már 2010-ben elérik, majd meglehetősen nagy mértékben meg is haladják, ami – tekintettel a jelenlegi rossz gazdasági körülményekre és a költségvetési stratégia fent részletezett kockázataira – meglehetősen ambiciózus ütemű strukturális konszolidációra enged következtetni. A strukturális egyenleg változásával kifejezett általános költségvetési irányvonal 2010-ben restriktív, 2011-ben nagyjából semleges, majd 2012-ben a fiskális szigor enyhítését teszi lehetővé. A program középtávú célkitűzése, vagyis a GDP 1⁄2 %-át jelentő, ciklikusan kiigazított többlet fenntartása, 2010-től valósul meg. |
| --- | --- |

(14)

A fent említett költségvetési célokhoz kapcsolódó kockázatokat figyelembe véve megállapítható, hogy a program költségvetési stratégiája nagyjából összhangban van a Paktum követelményeivel és hozzájárul a makrogazdasági stabilitás és a bolgár gazdaságba vetett befektetői bizalom megőrzéséhez. 2010-re meglehetősen ambiciózus, a GDP –23⁄4 %-át jelentő strukturális konszolidációt irányoz elő, a következő években pedig nem tervez további javítást. A 2010-re tervezett konszolidációt nem támasztják alá teljes mértékben a programban körvonalazott intézkedések. Továbbá, a konszolidáció teljes megvalósítása egy optimista makrogazdasági forgatókönyvtől függ, miközben a 2009-es hiány felfelé történő kiigazítása további kockázatokkal jár. 2011-től az előirányzott kiigazítási pályát még bizonytalanabbá teheti, hogy a programból hiányzik az intézkedések részletes meghatározása. A tervek szerint a középtávú célkitűzést már 2010-ben elérik, majd meglehetősen nagy mértékben meg is haladják, ami – tekintettel a jelenlegi rossz gazdasági körülményekre és a költségvetési stratégia fent részletezett kockázataira – meglehetősen ambiciózus ütemű strukturális konszolidációra enged következtetni. A strukturális egyenleg változásával kifejezett általános költségvetési irányvonal 2010-ben restriktív, 2011-ben nagyjából semleges, majd 2012-ben a fiskális szigor enyhítését teszi lehetővé. A program középtávú célkitűzése, vagyis a GDP 1⁄2 %-át jelentő, ciklikusan kiigazított többlet fenntartása, 2010-től valósul meg.

| (15) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5). |
| --- | --- |

(15)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a programnak a tervezett kiegyensúlyozott államháztartási egyenlegben is tükröződő, stabil költségvetés fenntartására irányuló célja megfelelőnek tűnik a jelenlegi gazdasági helyzetben, és annak szükségességét figyelembe véve, hogy vissza kell fogni a gazdaság külső egyensúlyhiányának erősödését. A vállalt konszolidációs intézkedések és a költségvetési fegyelemre vonatkozó szilárd politikai kötelezettségvállalás várhatóan részben ellensúlyozza a növekedésre és az adóbeszedésre vonatkozó némileg optimista feltételezésekből eredő kockázatokat. Rövid és középtávon a program ambiciózus strukturális reformokat irányoz elő, amelyek célja az államháztartás fenntarthatóságának erősítése és egyben a gazdasági élénkülés alátámasztása. A külső környezet még mindig jelentős bizonytalanságából eredő, lefelé mutató kockázatoktól függően a költségvetési irányvonalból az következne, hogy a GDP 1⁄2 %-át kitevő középtávú célkitűzést, annak ellenére, hogy az meghaladja a Paktum célkitűzéseit, a programidőszak csaknem egészében sikerül majd elérni. Bulgáriának a felzárkózási folyamatot kedvezőtlen globális gazdasági környezetben kell fenntartania. Ugyanakkor a versenyképesség előmozdítása és a külső egyensúlyhiány megszüntetése érdekében fenn kell tartani a költségvetési politika szigorát, a béreket pedig csak a termelékenység növekedésével összhangban szabad növelni. Hosszú távon az államháztartás fenntarthatóságának és színvonalának javítása a tervezett és régóta késedelmet szenvedő strukturális reformok határozott végrehajtását és az igazgatási kapacitás erősítését teszi szükségessé.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható konvergencia biztosításának szükségességét tekintve Bulgária felkérést kap arra, hogy:

| i. | a program 2010-re vonatkozó célkitűzésének megvalósítása érdekében, a külső egyensúlyhiány jelenleg is folyó kiigazításának továbbvitele és a gazdaságba vetett befektetői bizalom megőrzése céljából folytassa a szigorú költségvetési politika végrehajtását, és hozzon további konszolidációs intézkedéseket; mindenekelőtt a bérek általános mérséklése és a versenyképesség javítása érdekében fogja vissza a közszféra béreinek emelkedését; |
| --- | --- |

i.

a program 2010-re vonatkozó célkitűzésének megvalósítása érdekében, a külső egyensúlyhiány jelenleg is folyó kiigazításának továbbvitele és a gazdaságba vetett befektetői bizalom megőrzése céljából folytassa a szigorú költségvetési politika végrehajtását, és hozzon további konszolidációs intézkedéseket; mindenekelőtt a bérek általános mérséklése és a versenyképesség javítása érdekében fogja vissza a közszféra béreinek emelkedését;

| ii. | a termelékenység élénkítése és az Európai Unión belüli fenntartható konvergencia biztosítása érdekében a közigazgatás, az egészségügy, az oktatás és a nyugdíjak terén tervezett strukturális reformok határozott végrehajtásával erősítse a közkiadások hatékonyságát. |
| --- | --- |

ii.

a termelékenység élénkítése és az Európai Unión belüli fenntartható konvergencia biztosítása érdekében a közigazgatás, az egészségügy, az oktatás és a nyugdíjak terén tervezett strukturális reformok határozott végrehajtásával erősítse a közkiadások hatékonyságát.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | KP 2010. január | 6,0 | –4,9 | 0,3 | 3,8 | 4,8 |
| BIZ 2009. november | 6,0 | –5,9 | –1,1 | 3,1 | n.a. |
| KP 2008. december | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 | n.a. |
| HICP infláció (%) | KP 2010. január | 12,0 | 2,5 | 2,4 | 2,8 | 2,8 |
| BIZ 2009. november | 12,0 | 2,4 | 2,3 | 2,9 | n.a. |
| KP 2008. december | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 | n.a. |
| Kibocsátási rés (6) (a potenciális GDP %-ában) | KP 2010. január | 4,8 | –3,5 | –5,7 | –4,7 | –2,5 |
| BIZ 2009. november (7) | 6,0 | –3,1 | –6,0 | –5,1 | n.a. |
| KP 2008. december | 1,1 | –0,7 | –1,8 | –1,4 | n.a. |
| Nettó külső finanszírozási képesség/igény (a GDP %-ában) | KP 2010. január | –24,6 | –8,2 | –4,1 | –1,2 | –0,5 |
| BIZ 2009. november | –22,1 | –12,8 | –8,7 | –6,7 | n.a. |
| KP 2008. december | –22,9 | –20,7 | –18,4 | –16,6 | n.a. |
| Államháztartási bevétel (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 39,1 | 37,5 | 39,2 | 39,6 | 39,1 |
| BIZ 2009. november | 39,1 | 38,7 | 38,4 | 38,4 | n.a. |
| KP 2008. december | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 | n.a. |
| Államháztartási kiadás (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 37,3 | 39,4 | 39,2 | 39,5 | 39,0 |
| BIZ 2009. november | 37,3 | 39,5 | 39,5 | 38,7 | n.a. |
| KP 2008. december | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 1,8 | –1,9
   (8) | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| BIZ 2009. november | 1,8 | –0,8 | –1,2 | –0,4 | n.a. |
| KP 2008. december | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 2,7 | –1,3 | 0,9 | 1,0 | 1,1 |
| BIZ 2009. november | 2,7 | 0,0 | –0,3 | 0,5 | n.a. |
| KP 2008. december | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6) (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| BIZ 2009. november | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | n.a. |
| KP 2008. december | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (9) (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| BIZ 2009. november | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | n.a. |
| KP 2008. december | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | n.a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2010. január | 14,1 | 14,7 | 14,6 | 14,5 | 14,4 |
| BIZ 2009. november | 14,1 | 15,1 | 16,2 | 15,7 | n.a. |
| KP 2008. december | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reál-GDP (%-os változás)

KP 2010. január

6,0

–4,9

0,3

3,8

4,8

BIZ 2009. november

6,0

–5,9

–1,1

3,1

n.a.

KP 2008. december

6,5

4,7

5,2

5,8

n.a.

HICP infláció (%)

KP 2010. január

12,0

2,5

2,4

2,8

2,8

BIZ 2009. november

12,0

2,4

2,3

2,9

n.a.

KP 2008. december

12,4

6,7

4,7

4,0

n.a.

Kibocsátási rés (6) (a potenciális GDP %-ában)

KP 2010. január

4,8

–3,5

–5,7

–4,7

–2,5

BIZ 2009. november (7)

6,0

–3,1

–6,0

–5,1

n.a.

KP 2008. december

1,1

–0,7

–1,8

–1,4

n.a.

Nettó külső finanszírozási képesség/igény (a GDP %-ában)

KP 2010. január

–24,6

–8,2

–4,1

–1,2

–0,5

BIZ 2009. november

–22,1

–12,8

–8,7

–6,7

n.a.

KP 2008. december

–22,9

–20,7

–18,4

–16,6

n.a.

Államháztartási bevétel (a GDP %-ában)

KP 2010. január

39,1

37,5

39,2

39,6

39,1

BIZ 2009. november

39,1

38,7

38,4

38,4

n.a.

KP 2008. december

41,3

43,4

43,4

43,7

n.a.

Államháztartási kiadás (a GDP %-ában)

KP 2010. január

37,3

39,4

39,2

39,5

39,0

BIZ 2009. november

37,3

39,5

39,5

38,7

n.a.

KP 2008. december

38,3

40,4

40,4

40,7

n.a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

KP 2010. január

1,8

–1,9
   (8)

0,0

0,1

0,1

BIZ 2009. november

1,8

–0,8

–1,2

–0,4

n.a.

KP 2008. december

3,0

3,0

3,0

3,0

n.a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

KP 2010. január

2,7

–1,3

0,9

1,0

1,1

BIZ 2009. november

2,7

0,0

–0,3

0,5

n.a.

KP 2008. december

3,9

3,9

3,9

3,9

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6) (a GDP %-ában)

KP 2010. január

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

BIZ 2009. november

–0,3

0,3

1,0

1,5

n.a.

KP 2008. december

2,6

3,2

3,6

3,5

n.a.

Strukturális egyenleg (9) (a GDP %-ában)

KP 2010. január

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

BIZ 2009. november

–0,3

0,3

1,0

1,5

n.a.

KP 2008. december

2,6

3,2

3,6

3,5

n.a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

KP 2010. január

14,1

14,7

14,6

14,5

14,4

BIZ 2009. november

14,1

15,1

16,2

15,7

n.a.

KP 2008. december

15,4

15,4

15,3

15,2

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  A bolgár hatóságok azonban 2009. április 9-én bejelentették, hogy az államháztartási hiány 2009-ben elérhette a GDP 3,7 %-át.

(3)  Az értékelés figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzését, és az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(4)  Az államháztartások fenntarthatóságára vonatkozó, 2009. november 10-i következtetésekben „a Tanács felhívja a tagállamokat, hogy a soron következő stabilitási és konvergenciaprogramjaik során irányítsák figyelmüket a fenntarthatóságot célzó stratégiákra”, továbbá „felkéri a Bizottságot, valamint a Gazdaságpolitikai Bizottságot és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot, hogy – a következő fenntarthatósági jelentéshez megfelelő időben – további módszereket dolgozzanak ki az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának értékeléséhez”, amelyet 2012-re terveznek.

(5)  Hiányoznak mindenekelőtt az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésekre, a folyó termelő felhasználásra és a kamatkiadásokra vonatkozó adatok, valamint néhány, a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó adat.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(7)  2009–2012 közötti időszakra vonatkozóan 3,4 %-os, 3,1 %-os, 2,9 %-os és 3,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Az Eurostat jelenleg tárgyal a bolgár statisztikai hivatallal a bolgár energiaszolgáltatóknak juttatott tőkeinjekcióknak a nemzeti számlákon való megjelenítéséről, ami 2009-ben a GDP 0,6 %-ával növelné az államháztartás hiányát.

(9)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. A legújabb programban és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/17

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 137/04

2010. május 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5852 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5852 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/17

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 137/05

2010. május 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5834 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5834 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/18

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5810 – Investor/Saab)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 137/06

2010. május 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5810 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5810 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/19

---

A Tanács következtetései (2010. május 10.) az Europeanáról: a következő lépések

2010/C 137/07

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

MIVEL:

| — | Az Europeana európai digitális könyvtár – a digitalizált kulturális anyagok (könyvek, folyóiratok, fényképek, filmek és audiovizuális alkotások, levéltári dokumentumok, múzeumi tárgyak, építészeti és régészeti kulturális örökség) online elérését biztosító többnyelvű portál – létrehozása rendkívüli lehetőséget kínál arra, hogy érvényre juttassuk a tagállamok kulturális örökségét, valamint hogy növeljük annak hozzáférhetőségét és ismertségét, |
| --- | --- |

—

Az Europeana európai digitális könyvtár – a digitalizált kulturális anyagok (könyvek, folyóiratok, fényképek, filmek és audiovizuális alkotások, levéltári dokumentumok, múzeumi tárgyak, építészeti és régészeti kulturális örökség) online elérését biztosító többnyelvű portál – létrehozása rendkívüli lehetőséget kínál arra, hogy érvényre juttassuk a tagállamok kulturális örökségét, valamint hogy növeljük annak hozzáférhetőségét és ismertségét,

| — | a tagállamok kulturális anyagainak digitalizálása és online elérhetősége, továbbá digitális megőrzése alapvetően fontos a kulturális örökség kiaknázásához, a digitális tartalmak létrehozásának ösztönzéséhez, valamint az új online szolgáltatások megjelenésének előmozdításához; |
| --- | --- |

—

a tagállamok kulturális anyagainak digitalizálása és online elérhetősége, továbbá digitális megőrzése alapvetően fontos a kulturális örökség kiaknázásához, a digitális tartalmak létrehozásának ösztönzéséhez, valamint az új online szolgáltatások megjelenésének előmozdításához;

EMLÉKEZTETVE:

a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre,

az Europeana európai digitális könyvtárról szóló, 2008. november 20-i tanácsi következtetésekre, amely az európai kulturális örökség elérését biztosító közös platform kialakításának első politikai ösztönzője volt,

a digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Digitális könyvtárak: ajánlások és a jövő kihívásai” című végső jelentésére;

ÉRDEKLŐDÉSSEL FOGADJA:

| — | az „Europeana a fejlesztés következő szakasza” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2009. augusztus 28-i bizottsági közleményt, amely egy konzultációs folyamatot indított el annak érdekében, hogy megvizsgálják, hogyan lehetne a legjobban garantálni, hogy az Europeana és a digitalizálásra, az online hozzáférhetőségre és a digitális megőrzésre vonatkozó megfelelő rendelkezések révén az európai kultúráról maradandó lenyomat készüljön a digitális térben, |
| --- | --- |

—

az „Europeana a fejlesztés következő szakasza” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2009. augusztus 28-i bizottsági közleményt, amely egy konzultációs folyamatot indított el annak érdekében, hogy megvizsgálják, hogyan lehetne a legjobban garantálni, hogy az Europeana és a digitalizálásra, az online hozzáférhetőségre és a digitális megőrzésre vonatkozó megfelelő rendelkezések révén az európai kultúráról maradandó lenyomat készüljön a digitális térben,

| — | azt a célt, hogy az Europeanán keresztül 2010 végére 10 millió digitalizált művet tegyenek hozzáférhetővé online, |
| --- | --- |

—

azt a célt, hogy az Europeanán keresztül 2010 végére 10 millió digitalizált művet tegyenek hozzáférhetővé online,

| — | a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményt, amely kifejezetten foglalkozik a könyvtárak és a levéltárak számára a gyűjteményeik digitalizálása során felmerülő új jogi kihívásokkal; |
| --- | --- |

—

a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményt, amely kifejezetten foglalkozik a könyvtárak és a levéltárak számára a gyűjteményeik digitalizálása során felmerülő új jogi kihívásokkal;

ÉRDEKLŐDÉSSEL VESZI TUDOMÁSUL:

| — | egy, a digitalizálással foglalkozó európai reflexiócsoportnak („bölcsek bizottsága”) az Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Tanács 2009. november 27-i ülésén folytatott megbeszéléseket követően a Bizottság által történő felállítását, amely munkacsoport mindenekelőtt a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik majd; felkéri a csoportot, hogy folytasson széles körű konzultációkat, és a lehető legteljesebb mértékben használja fel a tagállamok és az érintettek által nyújtott észrevételeket, továbbá adott esetben rendszeres időközönként nyújtson tájékoztatást tevékenységeiről; |
| --- | --- |

—

egy, a digitalizálással foglalkozó európai reflexiócsoportnak („bölcsek bizottsága”) az Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Tanács 2009. november 27-i ülésén folytatott megbeszéléseket követően a Bizottság által történő felállítását, amely munkacsoport mindenekelőtt a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik majd; felkéri a csoportot, hogy folytasson széles körű konzultációkat, és a lehető legteljesebb mértékben használja fel a tagállamok és az érintettek által nyújtott észrevételeket, továbbá adott esetben rendszeres időközönként nyújtson tájékoztatást tevékenységeiről;

TUDOMÁSUL VESZI:

| — | az eddig elért eredményeket, amelyek nyomán létrejött az Európai Digitális Könyvtárat Támogató Alapítvány, 2008. november 20-án pedig a folyamat döntő lépéseként üzembe helyezték az Europeana prototípusát, |
| --- | --- |

—

az eddig elért eredményeket, amelyek nyomán létrejött az Európai Digitális Könyvtárat Támogató Alapítvány, 2008. november 20-án pedig a folyamat döntő lépéseként üzembe helyezték az Europeana prototípusát,

| — | hogy a következő mérföldkő az „Europeana 1.0” 2010-es bemutatása, valamint a platform azt követő megerősítése lesz; |
| --- | --- |

—

hogy a következő mérföldkő az „Europeana 1.0” 2010-es bemutatása, valamint a platform azt követő megerősítése lesz;

KIEMELI:

| — | a kulturális anyagok digitalizálása és online hozzáférhetősége, valamint a digitális megőrzés kapcsán felmerülő szervezeti, jogi és pénzügyi kihívásokat (úgy mint a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdéseket, valamint az azzal kapcsolatos kérdéseket, hogy kiegészítő forrásokat kell találni a digitalizáláshoz, többek között a köz- és magánszféra partnerségein keresztül), |
| --- | --- |

—

a kulturális anyagok digitalizálása és online hozzáférhetősége, valamint a digitális megőrzés kapcsán felmerülő szervezeti, jogi és pénzügyi kihívásokat (úgy mint a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdéseket, valamint az azzal kapcsolatos kérdéseket, hogy kiegészítő forrásokat kell találni a digitalizáláshoz, többek között a köz- és magánszféra partnerségein keresztül),

| — | annak fontosságát, hogy ezeket a kihívásokat a Bizottság és a tagállamok az alábbiakban tárgyalt intézkedésekkel párhuzamosan kezeljék annak érdekében, hogy az Europeana mint a kulturális tartalmak alapstruktúrája és közös elérési pontja megerősödjék, |
| --- | --- |

—

annak fontosságát, hogy ezeket a kihívásokat a Bizottság és a tagállamok az alábbiakban tárgyalt intézkedésekkel párhuzamosan kezeljék annak érdekében, hogy az Europeana mint a kulturális tartalmak alapstruktúrája és közös elérési pontja megerősödjék,

| — | annak fontosságát, hogy a tagállamok és a Bizottság, valamint az Europeanában aktívan részt vevő szervek és intézmények a következő években növeljék az Europeana minőségi és mennyiségi fejlesztésének és gazdagításának érdekében tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

—

annak fontosságát, hogy a tagállamok és a Bizottság, valamint az Europeanában aktívan részt vevő szervek és intézmények a következő években növeljék az Europeana minőségi és mennyiségi fejlesztésének és gazdagításának érdekében tett erőfeszítéseiket;

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| — | a felhasználók igényeinek és elvárásainak való megfelelés érdekében az európai kulturális intézmények közös törekvéseként folytatni kell az Europeana fejlesztését és a portál tökéletesítését, ideértve a digitalizált művek koherensebb és vonzóbb megjelenítését, a többnyelvűség kérdésének kezelését, valamint a keresőfunkciók javítását, |
| --- | --- |

—

a felhasználók igényeinek és elvárásainak való megfelelés érdekében az európai kulturális intézmények közös törekvéseként folytatni kell az Europeana fejlesztését és a portál tökéletesítését, ideértve a digitalizált művek koherensebb és vonzóbb megjelenítését, a többnyelvűség kérdésének kezelését, valamint a keresőfunkciók javítását,

| — | az Europeana hosszú távon történő megszilárdulása érdekében olyan fenntartható irányítási és finanszírozási modellre van szükség, amely figyelembe veszi az Europeana azon szerepét, hogy határokon átnyúló jelleggel a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa a kulturális gyűjteményekhez, továbbá szem előtt tartja a portál európai dimenzióját és jellegét, valamint a kulturális intézmények központi szerepét, |
| --- | --- |

—

az Europeana hosszú távon történő megszilárdulása érdekében olyan fenntartható irányítási és finanszírozási modellre van szükség, amely figyelembe veszi az Europeana azon szerepét, hogy határokon átnyúló jelleggel a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa a kulturális gyűjteményekhez, továbbá szem előtt tartja a portál európai dimenzióját és jellegét, valamint a kulturális intézmények központi szerepét,

| — | kulturális örökségünk digitalizálásának és online hozzáférhetővé tételének a szellemi tulajdonjogok maradéktalan tiszteletben tartásával kell történnie; gyors előrelépésre van szükség a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek digitalizálását és online rendelkezésre bocsátását, továbbá az árva művek kérdésének kezelését szolgáló megvalósítható megoldások keresésében; |
| --- | --- |

—

kulturális örökségünk digitalizálásának és online hozzáférhetővé tételének a szellemi tulajdonjogok maradéktalan tiszteletben tartásával kell történnie; gyors előrelépésre van szükség a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek digitalizálását és online rendelkezésre bocsátását, továbbá az árva művek kérdésének kezelését szolgáló megvalósítható megoldások keresésében;

ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY AZ EUROPEANA TOVÁBBI FEJLESZTÉSÉHEZ AZ ALÁBBIAKRA VAN SZÜKSÉG:

| — | a szellemi tulajdonjogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett növelni kell a portálon keresztül hozzáférhető könyvtári, múzeumi, levéltári és audiovizuális tartalmak számát – mind a köztulajdonban lévő, mind pedig a szerzői jogi oltalom alatt álló művek tekintetében –, és ezzel párhuzamosan olyan minőségi megközelítést kell alkalmazni, amelynek révén be lehet mutatni az európai kulturális örökség sokszínűségét és gazdagságát; folytatni kell a közös munkát annak biztosítása érdekében, hogy a köztulajdonban lévő művek – digitalizálásukat követően – a lehető legszélesebb körben legyenek elérhetők, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett növelni kell a portálon keresztül hozzáférhető könyvtári, múzeumi, levéltári és audiovizuális tartalmak számát – mind a köztulajdonban lévő, mind pedig a szerzői jogi oltalom alatt álló művek tekintetében –, és ezzel párhuzamosan olyan minőségi megközelítést kell alkalmazni, amelynek révén be lehet mutatni az európai kulturális örökség sokszínűségét és gazdagságát; folytatni kell a közös munkát annak biztosítása érdekében, hogy a köztulajdonban lévő művek – digitalizálásukat követően – a lehető legszélesebb körben legyenek elérhetők,

| — | folytatni kell a szélesebb körű földrajzi megoszlás ösztönzésére, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az Europeanán keresztül elérhető, különböző típusú tartalmak (könyvek, fényképek, archív dokumentumok, mozgóképes és audiovizuális tartalmak, múzeumi gyűjtemények stb.) között nagyobb legyen az egyensúly, figyelembe véve a forrásintenzív tartalomtípusok – például az audiovizuális anyagok – sajátos szükségleteit is, |
| --- | --- |

—

folytatni kell a szélesebb körű földrajzi megoszlás ösztönzésére, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az Europeanán keresztül elérhető, különböző típusú tartalmak (könyvek, fényképek, archív dokumentumok, mozgóképes és audiovizuális tartalmak, múzeumi gyűjtemények stb.) között nagyobb legyen az egyensúly, figyelembe véve a forrásintenzív tartalomtípusok – például az audiovizuális anyagok – sajátos szükségleteit is,

| — | teljes mértékben figyelembe kell venni a nyelvi sokféleséget, amely az európai örökség egyik kulcsfontosságú vonása, és – különösen a többnyelvű keresés és a gépi fordítás kérdésének kezelése révén – fejleszteni kell az Europeana-honlap többnyelvűséggel kapcsolatos funkcióit, |
| --- | --- |

—

teljes mértékben figyelembe kell venni a nyelvi sokféleséget, amely az európai örökség egyik kulcsfontosságú vonása, és – különösen a többnyelvű keresés és a gépi fordítás kérdésének kezelése révén – fejleszteni kell az Europeana-honlap többnyelvűséggel kapcsolatos funkcióit,

| — | központi szerepet kell biztosítani a felhasználók számára, és folytatni kell a felhasználók igényeinek és profiljainak elemzését, többek között azért, hogy különleges alkalmazásokat és mechanizmusokat lehessen azonosítani, olyanokat is beleértve, amelyek ösztönzik az interaktivitást azáltal, hogy lehetővé teszik a felhasználók aktív közreműködését a portál fejlesztésében, és ugyanakkor meg kell tenni az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a tartalom feltöltésére a releváns jogi előírások tiszteletben tartása mellett kerüljön sor. Az új Europeana – alkalmazások esetében – amennyiben lehetséges – nyílt formátumokat célszerű használni, hogy a fejlesztők a lehető legnagyobb számban működhessenek közre, és könnyebb legyen az Europeana szoftver elemeinek más környezetekben való megfelelő újbóli felhasználása és az eltérő környezethez való igazítása, |
| --- | --- |

—

központi szerepet kell biztosítani a felhasználók számára, és folytatni kell a felhasználók igényeinek és profiljainak elemzését, többek között azért, hogy különleges alkalmazásokat és mechanizmusokat lehessen azonosítani, olyanokat is beleértve, amelyek ösztönzik az interaktivitást azáltal, hogy lehetővé teszik a felhasználók aktív közreműködését a portál fejlesztésében, és ugyanakkor meg kell tenni az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a tartalom feltöltésére a releváns jogi előírások tiszteletben tartása mellett kerüljön sor. Az új Europeana – alkalmazások esetében – amennyiben lehetséges – nyílt formátumokat célszerű használni, hogy a fejlesztők a lehető legnagyobb számban működhessenek közre, és könnyebb legyen az Europeana szoftver elemeinek más környezetekben való megfelelő újbóli felhasználása és az eltérő környezethez való igazítása,

| — | az esetleges tartalmat szolgáltató európai kulturális intézményeknek és az oldal potenciális használóinak a figyelmét fel kell hívni az Europeanára. Ebben az összefüggésben jelentős szerepet játszhat az oktatási és a kutatási ágazattal folytatott együttműködés, amit tovább kell vizsgálni, |
| --- | --- |

—

az esetleges tartalmat szolgáltató európai kulturális intézményeknek és az oldal potenciális használóinak a figyelmét fel kell hívni az Europeanára. Ebben az összefüggésben jelentős szerepet játszhat az oktatási és a kutatási ágazattal folytatott együttműködés, amit tovább kell vizsgálni,

| — | figyelembe kell venni a különböző európai kulturális intézmények sokszínűségét annak érdekében, hogy ezen intézmények mindegyike számára – a legkisebbeket is beleértve – biztosított legyen az Europeana fejlesztésében való részvétel lehetősége, |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venni a különböző európai kulturális intézmények sokszínűségét annak érdekében, hogy ezen intézmények mindegyike számára – a legkisebbeket is beleértve – biztosított legyen az Europeana fejlesztésében való részvétel lehetősége,

| — | folytatni kell a világos és általánosan elfogadott minimális interoperabilitási követelmények kidolgozására irányuló munkát, és elő kell mozdítani e követelményeknek a tartalomszolgáltató intézmények általi teljesítését. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy a kulturális intézmények szem előtt tartsák, hogy a digitalizálási folyamathoz jó minőségű és konzisztens metaadatokra van szükség, mivel ezek kulcsfontosságúak a digitalizált elemek keresésekor és a közöttük való kapcsolatok kialakításakor, |
| --- | --- |

—

folytatni kell a világos és általánosan elfogadott minimális interoperabilitási követelmények kidolgozására irányuló munkát, és elő kell mozdítani e követelményeknek a tartalomszolgáltató intézmények általi teljesítését. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy a kulturális intézmények szem előtt tartsák, hogy a digitalizálási folyamathoz jó minőségű és konzisztens metaadatokra van szükség, mivel ezek kulcsfontosságúak a digitalizált elemek keresésekor és a közöttük való kapcsolatok kialakításakor,

| — | fenntartható finanszírozási és irányítási modellt kell kidolgozni az Europeana – mint az európai kulturális örökség hozzáférhetővé tételét segítő közös eszköz – számára, továbbá biztosítani kell a digitalizálás finanszírozásához nemzeti és európai szinten rendelkezésre álló pénzügyi eszközök optimális használatát, |
| --- | --- |

—

fenntartható finanszírozási és irányítási modellt kell kidolgozni az Europeana – mint az európai kulturális örökség hozzáférhetővé tételét segítő közös eszköz – számára, továbbá biztosítani kell a digitalizálás finanszírozásához nemzeti és európai szinten rendelkezésre álló pénzügyi eszközök optimális használatát,

| — | az Europeanán keresztül hozzáférhető gyűjtemények növelése érdekében meg kell vizsgálni a köz- és magánszféra közötti partnerségek lehetséges szerepét a digitalizálás szempontjából, figyelembe véve a jogtulajdonosok, a felhasználók és a hozzájáruló intézmények érdekei megfelelő védelmének szükségességét is; |
| --- | --- |

—

az Europeanán keresztül hozzáférhető gyűjtemények növelése érdekében meg kell vizsgálni a köz- és magánszféra közötti partnerségek lehetséges szerepét a digitalizálás szempontjából, figyelembe véve a jogtulajdonosok, a felhasználók és a hozzájáruló intézmények érdekei megfelelő védelmének szükségességét is;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| — | folytassák a kulturális anyagok digitalizálásával és online hozzáférhetőségével, valamint a digitális megőrzéssel kapcsolatos nemzeti stratégiákról szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetésekben, továbbá a digitalizált anyagoknak az Europeana európai digitális könyvtáron keresztüli hozzáférhetőségéről szóló, 2008. november 20-i tanácsi következtetésekben szereplő célok elérése érdekében folytatott közös munkát, |
| --- | --- |

—

folytassák a kulturális anyagok digitalizálásával és online hozzáférhetőségével, valamint a digitális megőrzéssel kapcsolatos nemzeti stratégiákról szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetésekben, továbbá a digitalizált anyagoknak az Europeana európai digitális könyvtáron keresztüli hozzáférhetőségéről szóló, 2008. november 20-i tanácsi következtetésekben szereplő célok elérése érdekében folytatott közös munkát,

| — | támogassák továbbra is a kulturális intézményeik által megvalósított digitalizálási projekteket, és e támogatást erősítsék meg annak érdekében, hogy nőjön a tagállamok mindegyikének könyvtáraiból, múzeumaiból, levéltáraiból és audiovizuális gyűjteményeiből származó művek száma, továbbá segítsék elő – például a digitalizálás finanszírozási feltételei révén – azok rendelkezésre állását az Europeanán keresztül, és segítsék elő a felhasználók lehető legnagyobb mértékű hozzáférését a tartalomhoz, |
| --- | --- |

—

támogassák továbbra is a kulturális intézményeik által megvalósított digitalizálási projekteket, és e támogatást erősítsék meg annak érdekében, hogy nőjön a tagállamok mindegyikének könyvtáraiból, múzeumaiból, levéltáraiból és audiovizuális gyűjteményeiből származó művek száma, továbbá segítsék elő – például a digitalizálás finanszírozási feltételei révén – azok rendelkezésre állását az Europeanán keresztül, és segítsék elő a felhasználók lehető legnagyobb mértékű hozzáférését a tartalomhoz,

| — | minden területi szinten folytassák a figyelemfelhívást a kulturális intézmények körében, például tájékoztató előadások szervezése révén a kulturális intézmények arra való ösztönzése érdekében, hogy a birtokukban lévő tartalmakat bocsássák az Europeana rendelkezésére, akár közvetlenül, akár nemzeti, regionális vagy tematikus gyűjtő szerveken keresztül, |
| --- | --- |

—

minden területi szinten folytassák a figyelemfelhívást a kulturális intézmények körében, például tájékoztató előadások szervezése révén a kulturális intézmények arra való ösztönzése érdekében, hogy a birtokukban lévő tartalmakat bocsássák az Europeana rendelkezésére, akár közvetlenül, akár nemzeti, regionális vagy tematikus gyűjtő szerveken keresztül,

| — | 2013 végéig, illetve egy fenntartható finanszírozási és irányítási modell kidolgozásáig a szükséges mértékben biztosítsák az Europeanához nyújtott, a közösségi finanszírozást kiegészítő önkéntes támogatásukat; |
| --- | --- |

—

2013 végéig, illetve egy fenntartható finanszírozási és irányítási modell kidolgozásáig a szükséges mértékben biztosítsák az Europeanához nyújtott, a közösségi finanszírozást kiegészítő önkéntes támogatásukat;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| — | például a kulturális intézményekkel együttműködésben szervezett kampányok révén járuljanak hozzá a nyilvánosságnak az Europeanával kapcsolatos tájékoztatásához, hogy a potenciális felhasználók megismerjék a portált, |
| --- | --- |

—

például a kulturális intézményekkel együttműködésben szervezett kampányok révén járuljanak hozzá a nyilvánosságnak az Europeanával kapcsolatos tájékoztatásához, hogy a potenciális felhasználók megismerjék a portált,

| — | könnyítsék meg és ösztönözzék az Europeana digitalizált kulturális tartalmára vonatkozó egyértelmű és közösen elfogadott minimális interoperabilitási követelmények alkalmazását, |
| --- | --- |

—

könnyítsék meg és ösztönözzék az Europeana digitalizált kulturális tartalmára vonatkozó egyértelmű és közösen elfogadott minimális interoperabilitási követelmények alkalmazását,

| — | a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó, tagállami szakértőkből álló munkacsoport keretében és az Europeanával együttműködésben dolgozzanak ki ütemtervet és ajánlásokat az Europeanán keresztül hozzáférhető tartalom kiegyensúlyozott, valamennyi tagállamra és ágazatra (szöveges, audio, hang, kép) kiterjedő, és a tagállamok által kiválasztott európai kulturális örökség remekműveit is magában foglaló növelésére, valamint e szakértői csoport keretében működjenek továbbra is együtt az Europeanával az irányítási és finanszírozási modellel és a portál stratégiai irányultságának meghatározásával kapcsolatos kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

—

a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó, tagállami szakértőkből álló munkacsoport keretében és az Europeanával együttműködésben dolgozzanak ki ütemtervet és ajánlásokat az Europeanán keresztül hozzáférhető tartalom kiegyensúlyozott, valamennyi tagállamra és ágazatra (szöveges, audio, hang, kép) kiterjedő, és a tagállamok által kiválasztott európai kulturális örökség remekműveit is magában foglaló növelésére, valamint e szakértői csoport keretében működjenek továbbra is együtt az Europeanával az irányítási és finanszírozási modellel és a portál stratégiai irányultságának meghatározásával kapcsolatos kérdések tekintetében;

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ PÉNZÜGYI KERETRŐL FOLYTATANDÓ JÖVŐBELI TÁRGYALÁSOK SÉRELME NÉLKÜL FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

mérlegelje, hogy a megfelelő határidőn belül és ezeknek a következtetéseknek a figyelembevétele mellett javaslatokat nyújtson be az Europeana 2013-at követő fenntartható finanszírozására és a kapcsolódó szakpolitikákra vonatkozóan, kiegészítve azt az Europeana – mint az európai kulturális örökséget mindenki számára hozzáférhetővé tevő, annak vonzerejét, fontosságát növelő és a jelen és a jövő generációi számára alapvető és kiemelkedő referenciaeszköz – megszilárdítására és fejlesztésére vonatkozó, valamint az irányítási kérdésekre is kiterjedő elképzeléssel.

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/22

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. május 18.)

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

2010/C 137/08

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A 1922/2006/EK tanácsi rendelet 10. cikke többek között úgy rendelkezik, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsának 18 tagját és póttagjait a Tanács hároméves időtartamra nevezi ki. |
| --- | --- |

(1)

A 1922/2006/EK tanácsi rendelet 10. cikke többek között úgy rendelkezik, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsának 18 tagját és póttagjait a Tanács hároméves időtartamra nevezi ki.

| (2) | Tizennyolc tagállamnak (Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság) tagokat és póttagokat kell jelölnie a 2010. június 1. és 2013. május 31. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

Tizennyolc tagállamnak (Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság) tagokat és póttagokat kell jelölnie a 2010. június 1. és 2013. május 31. közötti időszakra.

| (3) | Valamennyi fent említett tagállam kormánya benyújtotta a Tanácsnak a jelöltek listáját, |
| --- | --- |

(3)

Valamennyi fent említett tagállam kormánya benyújtotta a Tanácsnak a jelöltek listáját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2010. június 1. és 2013. május 31. közötti időtartamra a következő személyeket nevezi ki a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatótanácsának tagjaivá és póttagjaivá:

KORMÁNYKÉPVISELŐK

| Ország | Tagok | Póttagok |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Michel PASTEEL | Annemie PERNOT |
| Bulgária | Tatjana Spassova KMETOVA | Petia Mihajlova MOEVA |
| Cseh Köztársaság | Andrea BARŠOVÁ | Czeslaw WALEK |
| Németország | Eva Maria WELSKOP-DEFFAA | Renate AUGSTEIN |
| Észtország | Käthlin SANDER | Christian VESKE |
| Spanyolország | Enriqueta CHICANO JÁVEGA | Cecilia PAYNO DE ORIVE |
| Franciaország | Ms Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS | Ms Françoise VILAIN |
| Magyarország | SEBESTYÉN Zsuzsa | KISSNÉ BENCZE Katalin |
| Málta | Therese BUGEJA | Therese SPITERI |
| Hollandia | Carlien SCHEELE | Ferdi LICHER |
| Ausztria | Vera JAUK | Dietmar HILLBRAND |
| Portugália | Sara FALCÃO CASACA | Pedro DELGADO ALVES |
| Románia | Florin-Marian NEGREA | Andra Cristina CROITORU |
| Szlovénia | Roman KUHAR | Maruša GORTNAR |
| Szlovákia | Martina JANÍKOVÁ | Jana STANKOVÁ |
| Finnország | Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN | Riitta MARTIKAINEN |
| Svédország | Helén LUNDKVIST | Lars WITTENMARK |
| Egyesült Királyság | Helene REARDON-BOND | Celia REED |

Ország

Tagok

Póttagok

Belgium

Michel PASTEEL

Annemie PERNOT

Bulgária

Tatjana Spassova KMETOVA

Petia Mihajlova MOEVA

Cseh Köztársaság

Andrea BARŠOVÁ

Czeslaw WALEK

Németország

Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

Renate AUGSTEIN

Észtország

Käthlin SANDER

Christian VESKE

Spanyolország

Enriqueta CHICANO JÁVEGA

Cecilia PAYNO DE ORIVE

Franciaország

Ms Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

Ms Françoise VILAIN

Magyarország

SEBESTYÉN Zsuzsa

KISSNÉ BENCZE Katalin

Málta

Therese BUGEJA

Therese SPITERI

Hollandia

Carlien SCHEELE

Ferdi LICHER

Ausztria

Vera JAUK

Dietmar HILLBRAND

Portugália

Sara FALCÃO CASACA

Pedro DELGADO ALVES

Románia

Florin-Marian NEGREA

Andra Cristina CROITORU

Szlovénia

Roman KUHAR

Maruša GORTNAR

Szlovákia

Martina JANÍKOVÁ

Jana STANKOVÁ

Finnország

Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

Riitta MARTIKAINEN

Svédország

Helén LUNDKVIST

Lars WITTENMARK

Egyesült Királyság

Helene REARDON-BOND

Celia REED

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. SALGADO

---

(1)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

1

---

Európai Bizottság

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/24

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. május 26.

2010/C 137/09

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2309 |
| JPY | Japán yen | 111,35 |
| DKK | Dán korona | 7,4403 |
| GBP | Angol font | 0,85470 |
| SEK | Svéd korona | 9,6990 |
| CHF | Svájci frank | 1,4206 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,9775 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,550 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 277,44 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7082 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1090 |
| RON | Román lej | 4,1711 |
| TRY | Török líra | 1,9406 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4780 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3090 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,5982 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8321 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7309 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 512,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5125 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,4059 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2715 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 397,23 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,0823 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,496 |
| RUB | Orosz rubel | 38,2885 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,053 |
| BRL | Brazil real | 2,2600 |
| MXN | Mexikói peso | 15,9235 |
| INR | Indiai rúpia | 58,2150 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2309

JPY

Japán yen

111,35

DKK

Dán korona

7,4403

GBP

Angol font

0,85470

SEK

Svéd korona

9,6990

CHF

Svájci frank

1,4206

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,9775

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,550

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

277,44

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7082

PLN

Lengyel zloty

4,1090

RON

Román lej

4,1711

TRY

Török líra

1,9406

AUD

Ausztrál dollár

1,4780

CAD

Kanadai dollár

1,3090

HKD

Hongkongi dollár

9,5982

NZD

Új-zélandi dollár

1,8321

SGD

Szingapúri dollár

1,7309

KRW

Dél-Koreai won

1 512,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5125

CNY

Kínai renminbi

8,4059

HRK

Horvát kuna

7,2715

IDR

Indonéz rúpia

11 397,23

MYR

Maláj ringgit

4,0823

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,496

RUB

Orosz rubel

38,2885

THB

Thaiföldi baht

40,053

BRL

Brazil real

2,2600

MXN

Mexikói peso

15,9235

INR

Indiai rúpia

58,2150

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/25

---

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

2010/C 137/10

Image

A Franciaország által kibocsátott új 2 eurós forgalmi emlékérme nemzeti előlapja

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék az egész euroövezetben törvényes fizetőeszközül szolgálnak. A nyilvánosság és a pénzérmékkel foglalkozó összes érdekelt fél tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi minden új érme rajzolatának jellemzőit (1). A Tanács erre vonatkozó 2009. február 10-i következtetéseinek (2) megfelelően az euroövezetbe tartozó tagállamok és azok az országok, amelyek a Közösséggel létrejött monetáris megállapodás értelmében euroérméket bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre vonatkozó követelmény – betartásával pénzforgalomban részt vevő euro-emlékérméket bocsáthatnak ki. E pénzérmék ugyanazon technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi 2 eurós érme, de nemzeti előlapjukon a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország: Franciaország

A megemlékezés tárgya: A De Gaulle tábornok által 1940. június 18-án Londonból, a BBC-n keresztül intézett felhívás, amely ténylegesen létrehozta a francia ellenállást.

A rajzolat leírása: Az érme belső része De Gaulle tábornokot egyenruhában, fedetlen fővel ábrázolja, amint a felhívás szövegét olvassa egy korabeli mikrofonba. A felhívást tartalmazó lap hátoldalán ötletesen feltüntették a kibocsátó ország „RF” betűjelét. Fent szerepel az évszám („2010”), alatta pedig a „70 ANS” és az „APPEL 18 JUIN” kifejezés.

Az érmét az európai lobogó tizenkét csillaga szegélyezi.

Kibocsátandó mennyiség: 20 millió darab

Kibocsátás időpontja: 2010. június

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott összes pénzérme nemzeti előlapjával kapcsolatban lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euroérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/26

---

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

2010/C 137/11

Image

A Portugália által kibocsátott új 2 eurós forgalmi emlékérme nemzeti előlapja

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék az egész euroövezetben törvényes fizetőeszközül szolgálnak. A nyilvánosság és a pénzérmékkel foglalkozó összes érdekelt fél tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi minden új érme rajzolatának jellemzőit (1). A Tanács erre vonatkozó 2009. február 10-i következtetéseinek (2) megfelelően az euroövezetbe tartozó tagállamok és azok az országok, amelyek a Közösséggel létrejött monetáris megállapodás értelmében euroérméket bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozást előíró követelmény – betartásával pénzforgalomban részt vevő euro-emlékérméket bocsáthatnak ki. E pénzérmék ugyanazon technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi 2 eurós érme, de nemzeti előlapjukon a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország: Portugália

A megemlékezés tárgya: A Portugál Köztársaság fennállásának 100. évfordulója

A rajzolat leírása: Az érme belső részén középen a Portugál Köztársaság két legjellemzőbb szimbóluma, a portugál címer és a „República” jelkép látható, amelyet a „República Portuguesa – 1910–2010” felirat, az „INCM” verdejel és a művész, „JOSE CÂNDIDO” neve vesz körül.

Az érmét az európai zászló tizenkét csillaga szegélyezi.

Kibocsátási mennyiség: 2 035 000 érme

Kibocsátás időpontja: 2010. szeptember

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott összes pénzérme nemzeti előlapjával kapcsolatban lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euroérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/27

---

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

2010/C 137/12

Image

A Belgium által kibocsátott új 2 eurós forgalmi emlékérme nemzeti előlapja

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék az egész euroövezetben törvényes fizetőeszközül szolgálnak. A nyilvánosság és a pénzérmékkel foglalkozó összes érdekelt fél tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi minden új érme rajzolatának jellemzőit (1). A Tanács erre vonatkozó 2009. február 10-i következtetéseinek (2) megfelelően az euroövezetbe tartozó tagállamok és azok az országok, amelyek a Közösséggel létrejött monetáris megállapodás értelmében euroérméket bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozást előíró követelmény – betartásával pénzforgalomban részt vevő euro-emlékérméket bocsáthatnak ki. E pénzérmék ugyanazon technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi 2 eurós érme, de nemzeti előlapjukon a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország: Belgium

A megemlékezés tárgya: Az Európai Unió Tanácsának 2010. évi belga elnöksége

A rajzolat leírása: Az érme belső része a megemlékezés logóját, azaz a stilizált „EU” és „trio.be” szöveget ábrázolja. A rajzolat fölött a „BELGIAN PRESIDENCY OF THE COUNCIL OF THE EU 2010”, alatta pedig a háromnyelvű „BELGIE BELGIQUE BELGIEN” felirat olvasható. A logó alatt, a 2010-es évszám bal, illetve jobb oldalán a verdejel, valamint a mesterjegy helyezkedik el.

Az érmét az európai lobogó tizenkét csillaga szegélyezi.

Kibocsátandó mennyiség: 5 millió érme

Kibocsátás időpontja: 2010. június

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott összes pénzérme nemzeti előlapjával kapcsolatban lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euroérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 137/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 137/13

| 1. | 2010. május 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sun Capital Partners alapokhoz tartozó Sun Capital Partners V, L.P. (a továbbiakban: Sun Capital, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Alcan Packaging Beauty Business (a továbbiakban: a kozmetikai vállalkozás) vállalkozást magában foglaló Rio Tinto Group (a továbbiakban: Rio Tinto, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. május 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sun Capital Partners alapokhoz tartozó Sun Capital Partners V, L.P. (a továbbiakban: Sun Capital, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Alcan Packaging Beauty Business (a továbbiakban: a kozmetikai vállalkozás) vállalkozást magában foglaló Rio Tinto Group (a továbbiakban: Rio Tinto, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Sun Capital esetében: magántőkealapokat kezelő magántőke-befektető, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Sun Capital esetében: magántőkealapokat kezelő magántőke-befektető,

| — | a kozmetikai vállalkozás esetében: a kozmetikai ágazatban használatos csomagolási megoldások. |
| --- | --- |

—

a kozmetikai vállalkozás esetében: a kozmetikai ágazatban használatos csomagolási megoldások.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---