# Uradni list C 142/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.142.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 142 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 531. junij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.142.slv

Uradni list

Evropske unije

C 142

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 531. junij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2010/C 142/01 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 142/02 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2009–2014 | 7 |
| 2010/C 142/03 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2009–2012 | 13 |
| 2010/C 142/04 | Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2009–2012 | 19 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2010/C 142/01

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2009–2012

1

2010/C 142/02

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2009–2014

7

2010/C 142/03

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2009–2012

13

2010/C 142/04

Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2009–2012

19

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 142/05 | Menjalni tečaji eura | 25 |
| 2010/C 142/06 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 15. marca 2010 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem – Poročevalka: Romunija | 26 |
| 2010/C 142/07 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem | 27 |
| 2010/C 142/08 | Povzetek odločbe Komisije z dne 14. aprila 2010 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem (
  1
  ) | 28 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 142/05

Menjalni tečaji eura

25

2010/C 142/06

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 15. marca 2010 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem – Poročevalka: Romunija

26

2010/C 142/07

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem

27

2010/C 142/08

Povzetek odločbe Komisije z dne 14. aprila 2010 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem (
  1
  )

1

28

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska investicijska banka |
| 2010/C 142/09 | Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav | 30 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 142/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Sporočilo francoske vlade v skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o vlogah za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovani Permis de Langlade in Permis de Hermine)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevkih za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov imenovano Permis de Sézanne, ki sta ju vložila Concorde Energy LLC in Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

2010/C 142/09

Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

30

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 142/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Sporočilo francoske vlade v skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o vlogah za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovani Permis de Langlade in Permis de Hermine)
   (
  1
  )

(Obvestilo o vlogah za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovani Permis de Langlade in Permis de Hermine)

1

35

2010/C 142/13

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevkih za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov imenovano Permis de Sézanne, ki sta ju vložila Concorde Energy LLC in Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Obvestilo o zahtevkih za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov imenovano Permis de Sézanne, ki sta ju vložila Concorde Energy LLC in Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/1

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2009–2012

2010/C 142/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco za obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco za obdobje 2009–2012.

| (2) | Madžarska je bila ob izbruhu finančne krize jeseni 2008 v šibkem gospodarskem položaju. S preobratom fiskalne politike sredi leta 2006, s katerim naj bi se zmanjšala obstoječa gospodarska neravnovesja in zajezilo kopičenje javnega dolga, se je do leta 2008 proračunski primanjkljaj uspešno zmanjšal na 3,8 % BDP (v primerjavi z 9,3 % BDP v letu 2006), vendar je bila prilagoditev še v teku, ko se je začela svetovna finančna kriza. Poleg tega je bil delež dolga, izraženega v tuji valuti, sorazmerno visok.
  Zaradi pomislekov vlagateljev glede vzdržnosti proračunskega stanja, visokega zunanjega dolga države in padca potencialne rasti je bilo vedno teže zadovoljiti bruto potrebe po financiranju. Vsi ti dejavniki so zahtevali odločnejši odziv gospodarske politike, ukrepe v podporo bančnemu sektorju in znatno zunanjo pomoč mednarodnih institucij v višini 20 milijard EUR, vključno s 6,5 milijarde EUR, ki jih je prispevala EU (od tega 5,5 milijarde EUR že izplačane). Od druge polovice marca 2009 so ob znatni stabilizaciji in prilagoditvi spet na voljo tržni viri financiranja. Poleg tega je bilo zaradi precejšnjega zmanjšanja domačega povpraševanja v letu 2009 opaziti izdatno izboljšanje tekočega računa, zlasti prek trgovinske bilance. Menjalni tečaj je bil od julija 2009 na splošno stabilen in centralna banka je lahko od sredine leta 2009 do začetka leta 2010 znižala ključno obrestno mero za skupno 375 bazičnih točk. Zaradi pomanjkanja manevrskega prostora za fiskalne ukrepe in pomislekov vlagateljev je vlada še naprej izvajala politiko fiskalne konsolidacije in sprejemala samo proračunsko nevtralne ukrepe v podporo gospodarskemu okrevanju. Za Madžarsko je še vedno ključnega pomena, da nadalje izvaja fiskalno konsolidacijo za postopno zmanjševanje dolga in dodatno izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(2)

Madžarska je bila ob izbruhu finančne krize jeseni 2008 v šibkem gospodarskem položaju. S preobratom fiskalne politike sredi leta 2006, s katerim naj bi se zmanjšala obstoječa gospodarska neravnovesja in zajezilo kopičenje javnega dolga, se je do leta 2008 proračunski primanjkljaj uspešno zmanjšal na 3,8 % BDP (v primerjavi z 9,3 % BDP v letu 2006), vendar je bila prilagoditev še v teku, ko se je začela svetovna finančna kriza. Poleg tega je bil delež dolga, izraženega v tuji valuti, sorazmerno visok.

Zaradi pomislekov vlagateljev glede vzdržnosti proračunskega stanja, visokega zunanjega dolga države in padca potencialne rasti je bilo vedno teže zadovoljiti bruto potrebe po financiranju. Vsi ti dejavniki so zahtevali odločnejši odziv gospodarske politike, ukrepe v podporo bančnemu sektorju in znatno zunanjo pomoč mednarodnih institucij v višini 20 milijard EUR, vključno s 6,5 milijarde EUR, ki jih je prispevala EU (od tega 5,5 milijarde EUR že izplačane). Od druge polovice marca 2009 so ob znatni stabilizaciji in prilagoditvi spet na voljo tržni viri financiranja. Poleg tega je bilo zaradi precejšnjega zmanjšanja domačega povpraševanja v letu 2009 opaziti izdatno izboljšanje tekočega računa, zlasti prek trgovinske bilance. Menjalni tečaj je bil od julija 2009 na splošno stabilen in centralna banka je lahko od sredine leta 2009 do začetka leta 2010 znižala ključno obrestno mero za skupno 375 bazičnih točk. Zaradi pomanjkanja manevrskega prostora za fiskalne ukrepe in pomislekov vlagateljev je vlada še naprej izvajala politiko fiskalne konsolidacije in sprejemala samo proračunsko nevtralne ukrepe v podporo gospodarskemu okrevanju. Za Madžarsko je še vedno ključnega pomena, da nadalje izvaja fiskalno konsolidacijo za postopno zmanjševanje dolga in dodatno izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni upad dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza poleg tega vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast.. Poleg tega se zaradi posledic gospodarske krize stopnjuje negativen vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi podprli potencialno rast. Za Madžarsko je zlasti pomembno, da začne izvajati reforme za povečanje udeležbe na trgu dela in da je znova sposobna pritegniti neposredne tuje naložbe. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni upad dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza poleg tega vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast.. Poleg tega se zaradi posledic gospodarske krize stopnjuje negativen vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi podprli potencialno rast. Za Madžarsko je zlasti pomembno, da začne izvajati reforme za povečanje udeležbe na trgu dela in da je znova sposobna pritegniti neposredne tuje naložbe.

| (4) | V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, naj bi se realni BDP po padcu za 6,7 % v letu 2009 še dodatno zmanjšal za 0,3 % leta 2010, nato pa bo v letih 2011 in 2012 znova zrasel za 33⁄4 %. Ta napoved je nekoliko bolj optimistična od napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, v skladu s katero naj bi se letna rast BDP v letu 2010 zmanjšala za 0,5 %, v letu 2011 pa povečala za 3,1 %. Vendar pa se projekcije za leto 2010 zdijo verjetne, če upoštevamo zadnje podatke, vključno s predhodno oceno BDP za leto 2009, ki znaša – 6,3 % BDP in je nad pričakovanji, medtem ko je scenarij za zadnja leta programskega obdobja še vedno nekoliko optimističen. V skladu s programom bo rast odvisna zlasti od ponovne rasti neto izvoza, pri tem pa bo zasebna poraba v letu 2010 še vedno upadala, in sicer za približno 21⁄2 %, po najnovejših podatkih pa morda še bolj. Projekcije za domače povpraševanje se zdijo na splošno verjetne, napovedi glede uvoza in naložb pa so videti optimistične. V celoti gledano se zdi makroekonomski scenarij za leto 2010 verjeten, za leti 2011 in 2012 pa rahlo optimističen. Nominalno usmeritev referenčnega scenarija pogojuje ustrezno ciklično stanje trgov dela in proizvodov; znatna negativna proizvodna vrzel zbija cene, visoka brezposelnost pa pomeni upočasnitev rasti plač. Na splošno se podatki o inflaciji za leto 2010 zdijo verjetni, za prihodnja leta pa so nekoliko nizki. Makroekonomski scenarij programa je skladen z monetarnimi predpostavkami in predpostavkami o menjalnem tečaju, na katerih temelji. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, naj bi se realni BDP po padcu za 6,7 % v letu 2009 še dodatno zmanjšal za 0,3 % leta 2010, nato pa bo v letih 2011 in 2012 znova zrasel za 33⁄4 %. Ta napoved je nekoliko bolj optimistična od napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, v skladu s katero naj bi se letna rast BDP v letu 2010 zmanjšala za 0,5 %, v letu 2011 pa povečala za 3,1 %. Vendar pa se projekcije za leto 2010 zdijo verjetne, če upoštevamo zadnje podatke, vključno s predhodno oceno BDP za leto 2009, ki znaša – 6,3 % BDP in je nad pričakovanji, medtem ko je scenarij za zadnja leta programskega obdobja še vedno nekoliko optimističen. V skladu s programom bo rast odvisna zlasti od ponovne rasti neto izvoza, pri tem pa bo zasebna poraba v letu 2010 še vedno upadala, in sicer za približno 21⁄2 %, po najnovejših podatkih pa morda še bolj. Projekcije za domače povpraševanje se zdijo na splošno verjetne, napovedi glede uvoza in naložb pa so videti optimistične. V celoti gledano se zdi makroekonomski scenarij za leto 2010 verjeten, za leti 2011 in 2012 pa rahlo optimističen. Nominalno usmeritev referenčnega scenarija pogojuje ustrezno ciklično stanje trgov dela in proizvodov; znatna negativna proizvodna vrzel zbija cene, visoka brezposelnost pa pomeni upočasnitev rasti plač. Na splošno se podatki o inflaciji za leto 2010 zdijo verjetni, za prihodnja leta pa so nekoliko nizki. Makroekonomski scenarij programa je skladen z monetarnimi predpostavkami in predpostavkami o menjalnem tečaju, na katerih temelji.

| (5) | V programu je ocenjeno, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 3,9 % BDP (v letu 2008 je bil 3,8 %). Nominalni primanjkljaj se je kljub izrazitemu poslabšanju gospodarskega položaja, povezanemu z upadom svetovne gospodarske rasti in njenimi zelo neugodnimi posledicami za proračun, na splošno stabiliziral. To se je zgodilo z znižanjem odhodkov, deloma strukturne narave, zlasti pa na področju plač javnih uslužbencev, pokojnin in socialnih prejemkov. Strukturni saldo se je zato znatno popravil za skoraj 3 % BDP. Izvedena je bila tudi davčna prerazporeditev (ki je imela na splošno nevtralen vpliv na primanjkljaj), da bi se izboljšala konkurenčnost gospodarstva z znižanjem obdavčitve dela in zvišanjem davkov na potrošnjo.
  Glede na visoko stopnjo javnega dolga in pritisk na finančnih trgih so oblasti gospodarsko okrevanje lahko podprle samo s sprejetjem ukrepov brez proračunskih posledic. V skladu z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, in ciljem zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2011 ter ob upoštevanju visokega deleža javnega dolga v BDP se bo restriktivna fiskalna naravnanost iz leta 2009 nadaljevala tudi v obdobju 2010–2011. |
| --- | --- |

(5)

V programu je ocenjeno, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 3,9 % BDP (v letu 2008 je bil 3,8 %). Nominalni primanjkljaj se je kljub izrazitemu poslabšanju gospodarskega položaja, povezanemu z upadom svetovne gospodarske rasti in njenimi zelo neugodnimi posledicami za proračun, na splošno stabiliziral. To se je zgodilo z znižanjem odhodkov, deloma strukturne narave, zlasti pa na področju plač javnih uslužbencev, pokojnin in socialnih prejemkov. Strukturni saldo se je zato znatno popravil za skoraj 3 % BDP. Izvedena je bila tudi davčna prerazporeditev (ki je imela na splošno nevtralen vpliv na primanjkljaj), da bi se izboljšala konkurenčnost gospodarstva z znižanjem obdavčitve dela in zvišanjem davkov na potrošnjo.

Glede na visoko stopnjo javnega dolga in pritisk na finančnih trgih so oblasti gospodarsko okrevanje lahko podprle samo s sprejetjem ukrepov brez proračunskih posledic. V skladu z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, in ciljem zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2011 ter ob upoštevanju visokega deleža javnega dolga v BDP se bo restriktivna fiskalna naravnanost iz leta 2009 nadaljevala tudi v obdobju 2010–2011.

| (6) | Proračunski cilj programa za leto 2010 je primanjkljaj, ki znaša 3,8 % BDP ter je skladen s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) PES z dne 7. julija 2009 in proračunom za leto 2010, sprejetim 30. novembra 2009. V programu je predvideno, da se bodo prihodki v letu 2010 nominalno stabilizirali, kar pomeni, da se bodo zmanjšali realno in tudi v deležu (s 45,9 % v letu 2009 na 45 % leta 2010). Zmanjšanje deleža prihodkov je mogoče pojasniti z dodatnim povečevanjem negativne proizvodne vrzeli, predvsem pa z učinki sestave rasti v povezavi z vse večjim pomenom neto izvoza v gospodarstvu in hkratnim znižanjem deleža domačega povpraševanja. Da bi izravnali padec deleža prihodkov in izboljšali proračunski saldo, je cilj programa zmanjšati delež odhodkov (z 49,8 % v letu 2009 na 48,8 % v letu 2010). Program temelji zlasti na strukturnih reformah in posebnih varčevalnih ukrepih (vključno s pokojninskim sistemom, socialnimi prejemki, plačami javnih uslužbencev ter prenosi na lokalno upravo in javni promet na dolge razdalje), ki znašajo 2 % BDP in so bili sprejeti leta 2009, na proračun pa bodo vplivali v letu 2010. Čeprav bi morali ti ukrepi skupaj preseči 2 odstotni točki BDP za leto 2010, naj bi se strukturni primanjkljaj, po novih izračunih služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov programa, zmanjšal za manj kot 1⁄4 odstotne točke BDP. Večino varčevalnih ukrepov je bilo treba izvajati že zato, da se kompenzira naraščanje nekaterih odhodkov. Poleg tega naj bi se delež prihodkov znižal bolj, kot bi se sicer na podlagi standardne elastičnosti, kar je mogoče razložiti z rahlim povečanjem primanjkljaja zaradi ukrepov prerazporeditve davkov v letu 2010 in z vnaprejšnjimi nakupi tobačnih znamk pred dvigom trošarine leta 2010. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski cilj programa za leto 2010 je primanjkljaj, ki znaša 3,8 % BDP ter je skladen s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) PES z dne 7. julija 2009 in proračunom za leto 2010, sprejetim 30. novembra 2009. V programu je predvideno, da se bodo prihodki v letu 2010 nominalno stabilizirali, kar pomeni, da se bodo zmanjšali realno in tudi v deležu (s 45,9 % v letu 2009 na 45 % leta 2010). Zmanjšanje deleža prihodkov je mogoče pojasniti z dodatnim povečevanjem negativne proizvodne vrzeli, predvsem pa z učinki sestave rasti v povezavi z vse večjim pomenom neto izvoza v gospodarstvu in hkratnim znižanjem deleža domačega povpraševanja. Da bi izravnali padec deleža prihodkov in izboljšali proračunski saldo, je cilj programa zmanjšati delež odhodkov (z 49,8 % v letu 2009 na 48,8 % v letu 2010). Program temelji zlasti na strukturnih reformah in posebnih varčevalnih ukrepih (vključno s pokojninskim sistemom, socialnimi prejemki, plačami javnih uslužbencev ter prenosi na lokalno upravo in javni promet na dolge razdalje), ki znašajo 2 % BDP in so bili sprejeti leta 2009, na proračun pa bodo vplivali v letu 2010. Čeprav bi morali ti ukrepi skupaj preseči 2 odstotni točki BDP za leto 2010, naj bi se strukturni primanjkljaj, po novih izračunih služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov programa, zmanjšal za manj kot 1⁄4 odstotne točke BDP. Večino varčevalnih ukrepov je bilo treba izvajati že zato, da se kompenzira naraščanje nekaterih odhodkov. Poleg tega naj bi se delež prihodkov znižal bolj, kot bi se sicer na podlagi standardne elastičnosti, kar je mogoče razložiti z rahlim povečanjem primanjkljaja zaradi ukrepov prerazporeditve davkov v letu 2010 in z vnaprejšnjimi nakupi tobačnih znamk pred dvigom trošarine leta 2010.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne strategije programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj s 3,8 % BDP v letu 2010 na manj kot 3 % leta 2011 (2,8 %) in ga dodatno znižati na 2,5 % v letu 2012. S ciljnima primanjkljajema za leti 2011 in 2012 se znova izračuna tudi strukturni primanjkljaj, ki naj bi znašal 11⁄2 % oziroma 21⁄2 % BDP. To pomeni, da naj bi strukturnemu izboljšanju v letu 2009 za približno 3 odstotne točke BDP sledilo izboljšanje BDP za 0,1 % v obdobju 2010–2011 (v primerjavi s poslabšanjem BDP za skoraj 1 % po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009). Strukturni saldo bi se leta 2012 celo poslabšal za 1 % BDP. Kljub gospodarskemu okrevanju naj bi se delež prihodkov v letu 2011 še dodatno zmanjšal zaradi (i) vse večjega pomena neto izvoza, zaradi katerega gospodarska rast prinaša manj davkov, (ii) zapoznelega učinka zmanjšanja gospodarske dejavnosti ter (iii) znižanja skupnega davčnega bremena v zvezi z dohodnino, ki je bilo sprejeto leta 2009 in začne veljati leta 2011. Hitrejše črpanje sredstev EU bo morda samo deloma izravnalo učinek teh gibanj, iz česar sledi, da se bo skupni delež prihodkov zmanjšal za 0,8 % BDP. V programu za konvergenco je na splošno navedenih več možnih ukrepov na strani odhodkov, ki bi močno izravnali nižji delež prihodkov in zmanjšali primanjkljaj na 2,8 % BDP. Nanašajo se predvsem na dodatno realno znižanje plač v javnem sektorju, dodatno realno zmanjšanje socialnih prejemkov in strogo disciplinirano upravljanje proračunskih poglavij. Vendar pa večina teh ukrepov ni podrobneje opredeljena. Srednjeročni cilj je strukturni saldo v višini – 1,5 % BDP, ki ob upoštevanju najnovejših projekcij in stopnje zadolženosti ustreza ciljem pakta. Cilj programa je zagotoviti skladnost s srednjeročnim ciljem v letu 2011, ki naj bi bil ob upoštevanju strukturnega salda, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi skupne dogovorjene metodologije, in znatne proizvodne vrzeli, napovedane za leti 2010 in 2011, dosežen že leta 2010 in naj bi enak ostal tudi v letu 2011. Vendar pa bi bila za ohranitev srednjeročnega cilja v letu 2011 in preprečitev strukturnega poslabšanja leto kasneje potrebna intenzivnejša konsolidacijska prilagoditev, obenem bi bilo treba bolje opredeliti ukrepe za dosego cilja v letu 2012. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne strategije programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj s 3,8 % BDP v letu 2010 na manj kot 3 % leta 2011 (2,8 %) in ga dodatno znižati na 2,5 % v letu 2012. S ciljnima primanjkljajema za leti 2011 in 2012 se znova izračuna tudi strukturni primanjkljaj, ki naj bi znašal 11⁄2 % oziroma 21⁄2 % BDP. To pomeni, da naj bi strukturnemu izboljšanju v letu 2009 za približno 3 odstotne točke BDP sledilo izboljšanje BDP za 0,1 % v obdobju 2010–2011 (v primerjavi s poslabšanjem BDP za skoraj 1 % po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009). Strukturni saldo bi se leta 2012 celo poslabšal za 1 % BDP. Kljub gospodarskemu okrevanju naj bi se delež prihodkov v letu 2011 še dodatno zmanjšal zaradi (i) vse večjega pomena neto izvoza, zaradi katerega gospodarska rast prinaša manj davkov, (ii) zapoznelega učinka zmanjšanja gospodarske dejavnosti ter (iii) znižanja skupnega davčnega bremena v zvezi z dohodnino, ki je bilo sprejeto leta 2009 in začne veljati leta 2011. Hitrejše črpanje sredstev EU bo morda samo deloma izravnalo učinek teh gibanj, iz česar sledi, da se bo skupni delež prihodkov zmanjšal za 0,8 % BDP. V programu za konvergenco je na splošno navedenih več možnih ukrepov na strani odhodkov, ki bi močno izravnali nižji delež prihodkov in zmanjšali primanjkljaj na 2,8 % BDP. Nanašajo se predvsem na dodatno realno znižanje plač v javnem sektorju, dodatno realno zmanjšanje socialnih prejemkov in strogo disciplinirano upravljanje proračunskih poglavij. Vendar pa večina teh ukrepov ni podrobneje opredeljena. Srednjeročni cilj je strukturni saldo v višini – 1,5 % BDP, ki ob upoštevanju najnovejših projekcij in stopnje zadolženosti ustreza ciljem pakta. Cilj programa je zagotoviti skladnost s srednjeročnim ciljem v letu 2011, ki naj bi bil ob upoštevanju strukturnega salda, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi skupne dogovorjene metodologije, in znatne proizvodne vrzeli, napovedane za leti 2010 in 2011, dosežen že leta 2010 in naj bi enak ostal tudi v letu 2011. Vendar pa bi bila za ohranitev srednjeročnega cilja v letu 2011 in preprečitev strukturnega poslabšanja leto kasneje potrebna intenzivnejša konsolidacijska prilagoditev, obenem bi bilo treba bolje opredeliti ukrepe za dosego cilja v letu 2012.

| (8) | Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od načrtovanih v programu. Prihodki v letu 2010 bodo morda nižji od pričakovane 1⁄4 % BDP, zlasti ker v programu ni bila upoštevana pozneje sprejeta odločba ustavnega sodišča o odpravi splošnega davka na nepremičnine, odmerjenega od vrednosti, ki jo je sprejel parlament. Na strani odhodkov je pričakovati nekatere prekoračitve zaradi stroškov, povezanih s ponovno nacionalizacijo letalske družbe MALEV, in dejstva, da načrtovano znižanje subvencije za javni promet na dolge razdalje ni v celoti podprto s strukturnimi ukrepi. V programu je predvideno tudi dodatno varčevanje v posameznih proračunskih poglavjih zaradi nedavno vzpostavljenega sistema nadzora odhodkov, kar pa ni zagotovljeno, saj v zvezi s tem niso bili sprejeti posebni ukrepi. Enkratni prihodek v letu 2010, ki znaša 1⁄4 % BDP in je posledica prehoda upravičenih zaposlenih in upokojencev iz zasebnega v javni steber pokojninskega sistema, je poleg tega treba še potrditi v okviru postopka priglasitve. Po drugi strani so na voljo proračunske rezerve, ki znašajo približno 1⁄2 % BDP in se lahko zamrznejo, za izravnavo neugodnih gibanj pa se lahko zmanjša varnostna rezerva za nepredvidene odhodke, in sicer za 0,2 % BDP. Za leti 2011 in 2012 je mogoče pričakovati, da se bodo pri izpolnjevanju ciljev programa pojavila določena odstopanja tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, tem pa se dodajo še osnovni učinki, vključno s tistimi, ki so posledica odprave davka na nepremičnine. Program je glede hitrosti okrevanja gospodarstva in deleža odhodkov za zasebno porabo v letu 2011 in v prihodnjih letih nekoliko bolj optimističen od projekcij služb Komisije, kar pomeni, da so davčni prihodki v programu morda previsoko ocenjeni. Glede odhodkov velja, da za večino varčevalnih ukrepov, ki naj bi v skladu s programom uravnotežili trajno upadanje deleža prihodkov, še niso bili sprejeti konkretni sklepi. Program tudi ne upošteva izgub centralne banke, ki naj bi na podlagi trenutnih ocen povečale primanjkljaj za 0,1–0,2 % BDP v letu 2011 in za 0,3–0,4 % BDP v letu 2012.
  Odhodki pa bi bili lahko celo višji zaradi izgub podjetij v državni lasti. Proračunske rezerve za izravnavo odstopanj obenem znašajo samo približno 0,2 % BDP za leto 2011 in 0,4 % za leto 2012, kar je primerljivo z 0,8 % v letu 2010. Čeprav so bili cilji v zvezi s proračunskimi primanjkljaji v zadnjih letih doseženi, so tveganja glede na pretekle rezultate Madžarske in ob upoštevanju znatnih odstopanj v prejšnjih letih v najboljšem primeru nevtralna. Tveganje, da bo primanjkljaj morda večji od načrtovanega v programu, je zato dokaj veliko. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od načrtovanih v programu. Prihodki v letu 2010 bodo morda nižji od pričakovane 1⁄4 % BDP, zlasti ker v programu ni bila upoštevana pozneje sprejeta odločba ustavnega sodišča o odpravi splošnega davka na nepremičnine, odmerjenega od vrednosti, ki jo je sprejel parlament. Na strani odhodkov je pričakovati nekatere prekoračitve zaradi stroškov, povezanih s ponovno nacionalizacijo letalske družbe MALEV, in dejstva, da načrtovano znižanje subvencije za javni promet na dolge razdalje ni v celoti podprto s strukturnimi ukrepi. V programu je predvideno tudi dodatno varčevanje v posameznih proračunskih poglavjih zaradi nedavno vzpostavljenega sistema nadzora odhodkov, kar pa ni zagotovljeno, saj v zvezi s tem niso bili sprejeti posebni ukrepi. Enkratni prihodek v letu 2010, ki znaša 1⁄4 % BDP in je posledica prehoda upravičenih zaposlenih in upokojencev iz zasebnega v javni steber pokojninskega sistema, je poleg tega treba še potrditi v okviru postopka priglasitve. Po drugi strani so na voljo proračunske rezerve, ki znašajo približno 1⁄2 % BDP in se lahko zamrznejo, za izravnavo neugodnih gibanj pa se lahko zmanjša varnostna rezerva za nepredvidene odhodke, in sicer za 0,2 % BDP. Za leti 2011 in 2012 je mogoče pričakovati, da se bodo pri izpolnjevanju ciljev programa pojavila določena odstopanja tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, tem pa se dodajo še osnovni učinki, vključno s tistimi, ki so posledica odprave davka na nepremičnine. Program je glede hitrosti okrevanja gospodarstva in deleža odhodkov za zasebno porabo v letu 2011 in v prihodnjih letih nekoliko bolj optimističen od projekcij služb Komisije, kar pomeni, da so davčni prihodki v programu morda previsoko ocenjeni. Glede odhodkov velja, da za večino varčevalnih ukrepov, ki naj bi v skladu s programom uravnotežili trajno upadanje deleža prihodkov, še niso bili sprejeti konkretni sklepi. Program tudi ne upošteva izgub centralne banke, ki naj bi na podlagi trenutnih ocen povečale primanjkljaj za 0,1–0,2 % BDP v letu 2011 in za 0,3–0,4 % BDP v letu 2012.

Odhodki pa bi bili lahko celo višji zaradi izgub podjetij v državni lasti. Proračunske rezerve za izravnavo odstopanj obenem znašajo samo približno 0,2 % BDP za leto 2011 in 0,4 % za leto 2012, kar je primerljivo z 0,8 % v letu 2010. Čeprav so bili cilji v zvezi s proračunskimi primanjkljaji v zadnjih letih doseženi, so tveganja glede na pretekle rezultate Madžarske in ob upoštevanju znatnih odstopanj v prejšnjih letih v najboljšem primeru nevtralna. Tveganje, da bo primanjkljaj morda večji od načrtovanega v programu, je zato dokaj veliko.

| (9) | Bruto javni dolg je ocenjen na 78 % BDP za leto 2009; povečal se je s približno 73 % v letu poprej, kar je posledica javnofinančnega primanjkljaja in negativne nominalne rasti BDP. Glede na program naj bi bil delež dolga v celotnem programskem obdobju še vedno višji od referenčne vrednosti v Pogodbi. V letu 2010 je predvideno dodatno zvišanje na 79 % BDP, nato pa bo dolg upadel na 77 % in 731⁄2 % v letu 2011 oziroma 2012. Pričakovano izboljšanje makroekonomskih razmer in začetek odplačevanja mednarodne gospodarske pomoči od leta 2011 naprej sta glavna dejavnika za te pozitivne premike. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje ter morebitne uskladitve stanj in tokov bi bil lahko razvoj deleža dolga bistveno manj ugoden od načrtovanega v programu, zlasti po letu 2011. Delež dolga se bo od leta 2010 naprej ustrezno zmanjševal v smeri referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(9)

Bruto javni dolg je ocenjen na 78 % BDP za leto 2009; povečal se je s približno 73 % v letu poprej, kar je posledica javnofinančnega primanjkljaja in negativne nominalne rasti BDP. Glede na program naj bi bil delež dolga v celotnem programskem obdobju še vedno višji od referenčne vrednosti v Pogodbi. V letu 2010 je predvideno dodatno zvišanje na 79 % BDP, nato pa bo dolg upadel na 77 % in 731⁄2 % v letu 2011 oziroma 2012. Pričakovano izboljšanje makroekonomskih razmer in začetek odplačevanja mednarodne gospodarske pomoči od leta 2011 naprej sta glavna dejavnika za te pozitivne premike. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje ter morebitne uskladitve stanj in tokov bi bil lahko razvoj deleža dolga bistveno manj ugoden od načrtovanega v programu, zlasti po letu 2011. Delež dolga se bo od leta 2010 naprej ustrezno zmanjševal v smeri referenčne vrednosti.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, po katerih naj bi se stopnje rasti BDP le postopoma izboljšale in dosegle vrednosti, načrtovane pred krizo, davčni deleži pa dosegli ravni iz obdobja pred krizo, kažejo, da bi proračunski razvoj, predviden v programu, v sedanji obliki zadostoval za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, po katerih naj bi se stopnje rasti BDP le postopoma izboljšale in dosegle vrednosti, načrtovane pred krizo, davčni deleži pa dosegli ravni iz obdobja pred krizo, kažejo, da bi proračunski razvoj, predviden v programu, v sedanji obliki zadostoval za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020.

| (11) | Reforme pokojninskega sistema, izvedene v letu 2009, naj bi po ocenah zajezile prihodnje povečanje odhodkov, vezanih na staranje prebivalstva, ki naj bi bili po zaključeni reformi precej nižji od povprečja EU. Proračunsko stanje v letu 2009 se je v skladu z oceno v tem programu v primerjavi z izhodiščem prejšnjega programa izboljšalo. To je precej ublažilo proračunske posledice staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Z zagotavljanjem visokih primarnih presežkov na srednji rok in doslednim izvajanjem pokojninske reforme, kakor je že predvideno v programu, se bodo zmanjšala dolgoročna tveganja glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (2) ocenjena kot srednje velika. Odbor za ekonomsko politiko je februarja 2010 potrdil projekcije, ki temeljijo na reformah pokojninskega sistema iz leta 2009, iz posodobljenih izračunov pa je razvidno, da je tveganje glede vzdržnosti nizko. |
| --- | --- |

(11)

Reforme pokojninskega sistema, izvedene v letu 2009, naj bi po ocenah zajezile prihodnje povečanje odhodkov, vezanih na staranje prebivalstva, ki naj bi bili po zaključeni reformi precej nižji od povprečja EU. Proračunsko stanje v letu 2009 se je v skladu z oceno v tem programu v primerjavi z izhodiščem prejšnjega programa izboljšalo. To je precej ublažilo proračunske posledice staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Z zagotavljanjem visokih primarnih presežkov na srednji rok in doslednim izvajanjem pokojninske reforme, kakor je že predvideno v programu, se bodo zmanjšala dolgoročna tveganja glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (2) ocenjena kot srednje velika. Odbor za ekonomsko politiko je februarja 2010 potrdil projekcije, ki temeljijo na reformah pokojninskega sistema iz leta 2009, iz posodobljenih izračunov pa je razvidno, da je tveganje glede vzdržnosti nizko.

| (12) | Eden najpomembnejših nedavnih dogodkov v zvezi z institucionalno strukturo javnih financ je vzpostavitev novega fiskalnega okvira, ki temelji na zakonu o fiskalni odgovornosti ter spremembah in dopolnitvah sistemskega zakona, sprejetih novembra 2008. Na splošno naj bi novi fiskalni okvir prispeval k izboljšanju preglednosti in vzdržnosti javnih financ. Zakon o fiskalni odgovornosti določa, da mora biti določanje prihodnjih primarnih saldov v srednjeročnem okviru na splošno skladno s pravilom o realnem dolgu. Na podlagi tega zakona je bil ustanovljen neodvisen fiskalni svet, ki že deluje. Proračun za leto 2010 je bil na splošno že pripravljen v skladu z novim fiskalnim okvirom, proračun za leto 2011 pa bo moral biti popolnoma skladen z vsemi njegovimi elementi. Še en bistven dogodek na področju proračunskega okvira je sprejetje zakona o pravnem položaju in finančnem upravljanju proračunskih ustanov, ki ga je parlament sprejel decembra 2009. Nova zakonodaja dopolnjuje veljavna pravila z novimi elementi, vključno s podrobno opredeljenimi pravili o operativnem in finančnem upravljanju, ki se uporabljajo za razne proračunske ustanove, zagotavlja pa tudi skupen okvir za uporabo sredstev Madžarske in EU. Vendar pa je za oceno učinkovitosti tega novega okvira pri zagotavljanju boljšega izvrševanja proračuna in zdrave fiskalne politike še prezgodaj. |
| --- | --- |

(12)

Eden najpomembnejših nedavnih dogodkov v zvezi z institucionalno strukturo javnih financ je vzpostavitev novega fiskalnega okvira, ki temelji na zakonu o fiskalni odgovornosti ter spremembah in dopolnitvah sistemskega zakona, sprejetih novembra 2008. Na splošno naj bi novi fiskalni okvir prispeval k izboljšanju preglednosti in vzdržnosti javnih financ. Zakon o fiskalni odgovornosti določa, da mora biti določanje prihodnjih primarnih saldov v srednjeročnem okviru na splošno skladno s pravilom o realnem dolgu. Na podlagi tega zakona je bil ustanovljen neodvisen fiskalni svet, ki že deluje. Proračun za leto 2010 je bil na splošno že pripravljen v skladu z novim fiskalnim okvirom, proračun za leto 2011 pa bo moral biti popolnoma skladen z vsemi njegovimi elementi. Še en bistven dogodek na področju proračunskega okvira je sprejetje zakona o pravnem položaju in finančnem upravljanju proračunskih ustanov, ki ga je parlament sprejel decembra 2009. Nova zakonodaja dopolnjuje veljavna pravila z novimi elementi, vključno s podrobno opredeljenimi pravili o operativnem in finančnem upravljanju, ki se uporabljajo za razne proračunske ustanove, zagotavlja pa tudi skupen okvir za uporabo sredstev Madžarske in EU. Vendar pa je za oceno učinkovitosti tega novega okvira pri zagotavljanju boljšega izvrševanja proračuna in zdrave fiskalne politike še prezgodaj.

| (13) | Za Madžarsko sta značilni visoka skupna davčna obremenitev in visoka javna poraba. Vlada je sprejela številne ukrepe za splošno proračunsko nevtralno reformo davčnega sistema, da bi spodbudila konkurenčnost gospodarstva, in sicer tako, da bi z davčne obremenitve dela prešla na obdavčitev potrošnje. Vendar pa nedavne sodbe ustavnega sodišča in znižanje dohodnine, načrtovano za leto 2011, pomenijo izgubo prihodkov, ki jih ukrepi še niso zajeli, čeprav ni mogoče izključiti možnosti, da bo ponovno predložen dopolnjeni predlog davka na nepremičnine. Na strani odhodkov je rast primarnih odhodkov prehitela rast nominalnega BDP v obdobju 2000–2009. Pričakovano zvišanje javnih odhodkov, vezanih na staranje prebivalstva, je velik izziv za zmanjšanje javne porabe. Prejšnje reforme pokojninskega sistema, zlasti tista iz maja 2009, bi morale omogočiti počasnejše povečanje stroškov za pokojnine in tudi ugodno vplivati na ponudbo delovne sile ter tako podpirati potencialno rast. V prihodnosti bi zvišanje zakonsko določene starostne meje za upokojitev glede na podaljšanje pričakovane življenjske dobe pomagalo izboljšati kakovost javnih financ. Zmanjšanje obsega javne uprave in povečanje njene učinkovitosti, na primer v šolstvu in zdravstvu, bi lahko omogočili velike socialne koristi, sčasoma pa tudi dodatno znižanje obdavčitve dela. |
| --- | --- |

(13)

Za Madžarsko sta značilni visoka skupna davčna obremenitev in visoka javna poraba. Vlada je sprejela številne ukrepe za splošno proračunsko nevtralno reformo davčnega sistema, da bi spodbudila konkurenčnost gospodarstva, in sicer tako, da bi z davčne obremenitve dela prešla na obdavčitev potrošnje. Vendar pa nedavne sodbe ustavnega sodišča in znižanje dohodnine, načrtovano za leto 2011, pomenijo izgubo prihodkov, ki jih ukrepi še niso zajeli, čeprav ni mogoče izključiti možnosti, da bo ponovno predložen dopolnjeni predlog davka na nepremičnine. Na strani odhodkov je rast primarnih odhodkov prehitela rast nominalnega BDP v obdobju 2000–2009. Pričakovano zvišanje javnih odhodkov, vezanih na staranje prebivalstva, je velik izziv za zmanjšanje javne porabe. Prejšnje reforme pokojninskega sistema, zlasti tista iz maja 2009, bi morale omogočiti počasnejše povečanje stroškov za pokojnine in tudi ugodno vplivati na ponudbo delovne sile ter tako podpirati potencialno rast. V prihodnosti bi zvišanje zakonsko določene starostne meje za upokojitev glede na podaljšanje pričakovane življenjske dobe pomagalo izboljšati kakovost javnih financ. Zmanjšanje obsega javne uprave in povečanje njene učinkovitosti, na primer v šolstvu in zdravstvu, bi lahko omogočili velike socialne koristi, sčasoma pa tudi dodatno znižanje obdavčitve dela.

| (14) | Za proračunsko strategijo za leto 2010, določeno v programu, je videti, da je pretežno skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) PES, saj so znatna tveganja, povezana z rezultati, vsaj nekoliko uravnotežena z možnostjo zamrznitve proračunskih rezerv in zmanjšanja proračunskih rezerv za nepredvidene odhodke. Ob upoštevanju teh tveganj pa proračunska strategija po letu 2011 morda ne bo skladna s priporočili Sveta, prav tako še ni zagotovljena strukturna prilagoditev, ki v obdobju 2010–2011 skupno znaša 0,5 % BDP. Zlasti ukrepi za varčevanje pri odhodkih, na katerih temelji cilj za leto 2011, so samo deloma opredeljeni in še niso sprejeti, za leto 2012 pa niso niti opredeljeni.
  Poleg tega bi se lahko za napovedi davčnih prihodkov za ti dve leti izkazalo, da so previsoke. Proračunske rezerve so obenem relativno omejene v primerjavi z letom 2010, zaradi česar se zdi, da bo primanjkljaj morda znatno višji in da čezmernega primanjkljaja morda ne bo mogoče pravočasno zmanjšati, razen če ne bodo sprejeti dodatni konsolidacijski ukrepi. Glede na ta tveganja, vezana na proračunske cilje, strategija morda ne bo zadostovala niti za to, da bi se bruto javni dolg znova začel stanovitno pomikati v obliki padajoče krivulje. Za odpravo teh tveganj in ekspanzivne naravnanosti, predvidene za leto 2012, ki ni skladna s paktom, je treba strategijo dopolniti z dosledno opredeljenimi ukrepi za leto 2011 in naprej, konsolidacijsko prilagoditev pa okrepiti, zlasti v zadnjih letih programskega obdobja. |
| --- | --- |

(14)

Za proračunsko strategijo za leto 2010, določeno v programu, je videti, da je pretežno skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) PES, saj so znatna tveganja, povezana z rezultati, vsaj nekoliko uravnotežena z možnostjo zamrznitve proračunskih rezerv in zmanjšanja proračunskih rezerv za nepredvidene odhodke. Ob upoštevanju teh tveganj pa proračunska strategija po letu 2011 morda ne bo skladna s priporočili Sveta, prav tako še ni zagotovljena strukturna prilagoditev, ki v obdobju 2010–2011 skupno znaša 0,5 % BDP. Zlasti ukrepi za varčevanje pri odhodkih, na katerih temelji cilj za leto 2011, so samo deloma opredeljeni in še niso sprejeti, za leto 2012 pa niso niti opredeljeni.

Poleg tega bi se lahko za napovedi davčnih prihodkov za ti dve leti izkazalo, da so previsoke. Proračunske rezerve so obenem relativno omejene v primerjavi z letom 2010, zaradi česar se zdi, da bo primanjkljaj morda znatno višji in da čezmernega primanjkljaja morda ne bo mogoče pravočasno zmanjšati, razen če ne bodo sprejeti dodatni konsolidacijski ukrepi. Glede na ta tveganja, vezana na proračunske cilje, strategija morda ne bo zadostovala niti za to, da bi se bruto javni dolg znova začel stanovitno pomikati v obliki padajoče krivulje. Za odpravo teh tveganj in ekspanzivne naravnanosti, predvidene za leto 2012, ki ni skladna s paktom, je treba strategijo dopolniti z dosledno opredeljenimi ukrepi za leto 2011 in naprej, konsolidacijsko prilagoditev pa okrepiti, zlasti v zadnjih letih programskega obdobja.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (3). Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 104(7) PES z dne 7. julija 2009 glede odprave čezmernega primanjkljaja tudi pozval Madžarsko, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za konvergenco. Madžarska je to priporočilo upoštevala. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (3). Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 104(7) PES z dne 7. julija 2009 glede odprave čezmernega primanjkljaja tudi pozval Madžarsko, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za konvergenco. Madžarska je to priporočilo upoštevala.

Splošni sklep je, da se je proračunski primanjkljaj kljub občutnemu zmanjšanju gospodarske dejavnosti v kriznih razmerah v letu 2009 stabiliziral. Proračunska naravnanost Madžarske bo po močno restriktivni fiskalni naravnanosti leta 2009 in v predhodnih dveh letih pretežno nevtralna v letih 2010 in 2011, v letu 2012 pa ekspanzivna. V skladu s programom bi to moralo omogočiti odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011 in izpolnitev srednjeročnega cilja. Delež bruto javnega dolga v BDP naj bi se do leta 2010 še naprej zviševal, leta 2011 pa začel upadati, s čimer bi dolg znova dobil obliko padajoče krivulje.

Toda v skladu s proračunsko usmeritvijo naj bi bilo strukturno izboljšanje v letu 2010 majhno, v letu 2011 ničelno, v letu 2012 pa naj bi prišlo do poslabšanja. Ta usmeritev je poleg tega izpostavljena znatnim negativnim tveganjem, zlasti v zadnjih letih programskega obdobja. Odpravo davka na nepremičnine in negativna tveganja, zlasti v povezavi z dodatno potrebo po financiranju javnega prometa, lahko v letu 2010 nekoliko uravnotežita zamrznitev proračunskih rezerv in zmanjšanje varnostne rezerve za nepredvidene odhodke, ki znaša 0,2 % BDP. V zadnjih letih programskega obdobja so tveganja povezana z nekoliko preveč optimističnim makroekonomskim scenarijem, predstavljenim v programu, ter z dejstvom, da ukrepi v podporo proračunski usmeritvi večinoma niso opredeljeni in še niso sprejeti. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2011 v skladu s priporočilom na podlagi člena 104(7) PES z dne 7. julija 2009 in naknadna dodatna konsolidacija glede na navedeno nista zagotovljena, zato bo treba opredeliti varčevalne ukrepe in okrepiti konsolidacijsko prilagoditev za leto 2011 in prihodnja leta. V programu so sicer že upoštevani glavni elementi novega fiskalnega okvira, vendar bo treba poskrbeti za boljše upoštevanje.

Glede na navedeno oceno in priporočilo v skladu s členom 104(7) PES z dne 7. julija 2009 naj Madžarska:

| (i) | zagotovi, da bo s strogim nadzorom odhodkov ter z morebitno zamrznitvijo proračunskih rezerv in po potrebi zmanjšanjem varnostne rezerve za nepredvidene odhodke dosegla ciljni primanjkljaj za leto 2010, ki znaša 3,8 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da bo s strogim nadzorom odhodkov ter z morebitno zamrznitvijo proračunskih rezerv in po potrebi zmanjšanjem varnostne rezerve za nepredvidene odhodke dosegla ciljni primanjkljaj za leto 2010, ki znaša 3,8 % BDP;

| (ii) | opredeli ukrepe v podporo proračunskim ciljem od leta 2011 naprej in naj bo pripravljena okrepiti fiskalno prilagoditev v primeru uresničitve tveganj, povezanih z dejstvom, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 104(7) PES, in tako zagotovi zmanjšanje primanjkljaja v letu 2011 pod 3 % BDP; obenem naj znatno okrepi strategijo za leto 2012, da bi zagotovila prilagoditev za izpolnitev srednjeročnega cilja v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(ii)

opredeli ukrepe v podporo proračunskim ciljem od leta 2011 naprej in naj bo pripravljena okrepiti fiskalno prilagoditev v primeru uresničitve tveganj, povezanih z dejstvom, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 104(7) PES, in tako zagotovi zmanjšanje primanjkljaja v letu 2011 pod 3 % BDP; obenem naj znatno okrepi strategijo za leto 2012, da bi zagotovila prilagoditev za izpolnitev srednjeročnega cilja v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast;

| (iii) | izboljša kakovost javnih financ tako, da pripravi in sprejme proračun za leto 2011, ki bo popolnoma skladen s fiskalnim okvirom, podpre omejevanje porabe z dodatno reformo javne uprave in s strukturnimi reformami rešuje položaj podjetij, ki imajo izgube. |
| --- | --- |

(iii)

izboljša kakovost javnih financ tako, da pripravi in sprejme proračun za leto 2011, ki bo popolnoma skladen s fiskalnim okvirom, podpre omejevanje porabe z dodatno reformo javne uprave in s strukturnimi reformami rešuje položaj podjetij, ki imajo izgube.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PK jan. 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | — |
| PK dec. 2008 | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK jan. 2010 | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| KOM nov. 2009 | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | — |
| PK dec. 2008 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | — |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | PK jan. 2010 | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| KOM nov. 2009 (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | — |
| PK dec. 2008 | 2,3 | –0,1 | 0,4 | — | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | — |
| PK dec. 2008 | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | — |
| PK dec. 2008 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| KOM nov. 2009 | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | — |
| PK dec. 2008 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | — |
| PK dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2009 | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | — |
| PK dec. 2008 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | — |
| PK dec. 2008 | –4,3 | –2,8 | –3,2 | — | — |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | — |
| PK dec. 2008 | –4,0 | –2,8 | –3,2 | — | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| KOM nov. 2009 | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | — |
| PK dec. 2008 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | — |
| Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz novembra 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v % )

PK jan. 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

KOM nov. 2009

0,6

–6,5

–0,5

3,1

—

PK dec. 2008

1,3

–0,9

1,6

2,5

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK jan. 2010

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

KOM nov. 2009

6,0

4,3

4,0

2,5

—

PK dec. 2008

6,2

4,5

3,2

3,0

—

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

PK jan. 2010

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

KOM nov. 2009 (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

—

PK dec. 2008

2,3

–0,1

0,4

—

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

KOM nov. 2009

–5,6

0,5

0,3

0,4

—

PK dec. 2008

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

KOM nov. 2009

45,5

45,9

45,1

45,1

—

PK dec. 2008

45,2

45,8

46,0

45,8

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

KOM nov. 2009

49,3

50,0

49,4

49,0

—

PK dec. 2008

48,6

48,4

48,5

48,0

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

KOM nov. 2009

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

—

PK dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

KOM nov. 2009

0,4

0,2

–0,1

–0,2

—

PK dec. 2008

0,6

1,9

2,0

2,2

—

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

KOM nov. 2009

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

—

PK dec. 2008

–4,3

–2,8

–3,2

—

—

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

KOM nov. 2009

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

—

PK dec. 2008

–4,0

–2,8

–3,2

—

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK jan. 2010

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

KOM nov. 2009

72,9

79,1

79,8

79,1

—

PK dec. 2008

71,1

72,5

72,2

69,0

—

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz novembra 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, poleg tega pa „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo naj bi bilo pripravljeno leta 2012.

(3)  Manjkajo zlasti obvezni podatki o nominalnem efektivnem menjalnem tečaju in tudi neobvezni podatki, vključno s podatki o javnofinančnih odhodkih glede na namen ter o razčlenitvi uskladitev stanj in tokov.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % oziroma 0,3 % v obdobju 2008–2011.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V skladu z najnovejšim programom enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,4 % BDP leta 2008 in 0,1 % BDP leta 2009 (obakrat zmanjšujejo primanjkljaj) ter 0,2 % BDP leta 2010 (povečujejo primanjkljaj), v napovedi služb Komisije iz novembra 2009 pa znašajo 0,3 % BDP leta 2008 in 0,1 % BDP leta 2009 (obakrat zmanjšujejo primanjkljaj).

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz novembra 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/7

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2009–2014

2010/C 142/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeni program Irske za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeni program Irske za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2014.

| (2) | Po obdobju zelo visoke rasti v drugi polovici devetdesetih let dvajsetega stoletja je irsko gospodarstvo med letoma 2001 in 2007 prešlo v obdobje bolj ustaljene rasti, ki jo je podpiralo naraščajoče domače povpraševanje. V tem obdobju se je zaradi inflacije cen in plač ter zmanjševanja rasti produktivnosti konkurenčni položaj Irske nekoliko poslabšal. Zaradi močne korekcije na nepremičninskem trgu po vrhuncu leta 2006 je prišlo do močnega upada gospodarske rasti, položaj pa sta še poslabšali svetovna finančna kriza ter recesija pri glavnih irskih trgovinskih partnerjih.
  To dogajanje je kljub sprejetju petih svežnjev konsolidacijskih ukrepov od sredine leta 2008 povzročilo izrazito poslabšanje javnih financ, pri čemer se je javnofinančni saldo iz presežka v letu 2007 poslabšal na dvomestni primanjkljaj v letu 2009, državni dolg pa je v letu 2009 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. Svet je 27. aprila 2009 zato na podlagi člena 104(6) odločil, da ima Irska čezmerni primanjkljaj, 2. decembra 2009 pa je postavil rok za njegovo odpravo, in sicer leto 2014. V prihajajočih letih predstavlja prvi ključni izziv izvedba splošne in verodostojne strategije za fiskalno konsolidacijo, ki bo temeljila na občutni že izvedeni prilagoditvi. Drugi izziv je povratek k trajnostni rasti, kar bo vključevalo prekvalifikacije in dodatna usposabljanja na novo brezposelnih, ponovno vzpostavitev konkurenčnosti s pomočjo ukrepov za izboljšanje produktivnosti in ustrezne plačne politike, ter spodbujanje urejenega procesa prestrukturiranja v finančnem sektorju. Z namenom izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ predstavlja pomemben izziv tudi reforma pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(2)

Po obdobju zelo visoke rasti v drugi polovici devetdesetih let dvajsetega stoletja je irsko gospodarstvo med letoma 2001 in 2007 prešlo v obdobje bolj ustaljene rasti, ki jo je podpiralo naraščajoče domače povpraševanje. V tem obdobju se je zaradi inflacije cen in plač ter zmanjševanja rasti produktivnosti konkurenčni položaj Irske nekoliko poslabšal. Zaradi močne korekcije na nepremičninskem trgu po vrhuncu leta 2006 je prišlo do močnega upada gospodarske rasti, položaj pa sta še poslabšali svetovna finančna kriza ter recesija pri glavnih irskih trgovinskih partnerjih.

To dogajanje je kljub sprejetju petih svežnjev konsolidacijskih ukrepov od sredine leta 2008 povzročilo izrazito poslabšanje javnih financ, pri čemer se je javnofinančni saldo iz presežka v letu 2007 poslabšal na dvomestni primanjkljaj v letu 2009, državni dolg pa je v letu 2009 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. Svet je 27. aprila 2009 zato na podlagi člena 104(6) odločil, da ima Irska čezmerni primanjkljaj, 2. decembra 2009 pa je postavil rok za njegovo odpravo, in sicer leto 2014. V prihajajočih letih predstavlja prvi ključni izziv izvedba splošne in verodostojne strategije za fiskalno konsolidacijo, ki bo temeljila na občutni že izvedeni prilagoditvi. Drugi izziv je povratek k trajnostni rasti, kar bo vključevalo prekvalifikacije in dodatna usposabljanja na novo brezposelnih, ponovno vzpostavitev konkurenčnosti s pomočjo ukrepov za izboljšanje produktivnosti in ustrezne plačne politike, ter spodbujanje urejenega procesa prestrukturiranja v finančnem sektorju. Z namenom izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ predstavlja pomemben izziv tudi reforma pokojninskega sistema.

| (3) | Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi investicijami, omejeno razpoložljivostjo kreditov, vse večjo strukturno brezposelnostjo in neto odseljevanjem, če se stanje ne spremeni. Poleg tega vpliv gospodarske krize še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Irsko je predvsem pomembno, da izvede reforme na področjih človeškega kapitala, konkurenčnosti ter raziskovanja in razvoja. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi investicijami, omejeno razpoložljivostjo kreditov, vse večjo strukturno brezposelnostjo in neto odseljevanjem, če se stanje ne spremeni. Poleg tega vpliv gospodarske krize še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Irsko je predvsem pomembno, da izvede reforme na področjih človeškega kapitala, konkurenčnosti ter raziskovanja in razvoja.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo gospodarstvo po zmanjšanju realnega BDP za 7,5 % leta 2009 in 1,4 % leta 2010 v obdobju 2011–2014 prešlo na povprečno 4-odstotno pozitivno rast. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2010 ter optimističnih za prihodnja leta, zlasti glede na zmanjšanje trenda rasti, ki ga je pričakovati kot posledico sedanje krize v povezavi s prilagoditvijo bilanc stanja, ki je v teku. Obeti za inflacijo v programu se zdijo realistični glede na predvideni podaljšani postopek prilagoditev na trgu dela. Videti je, da je napovedan ponovni zunanjetrgovinski presežek odvisen od nadaljnjega izboljšanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo gospodarstvo po zmanjšanju realnega BDP za 7,5 % leta 2009 in 1,4 % leta 2010 v obdobju 2011–2014 prešlo na povprečno 4-odstotno pozitivno rast. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2010 ter optimističnih za prihodnja leta, zlasti glede na zmanjšanje trenda rasti, ki ga je pričakovati kot posledico sedanje krize v povezavi s prilagoditvijo bilanc stanja, ki je v teku. Obeti za inflacijo v programu se zdijo realistični glede na predvideni podaljšani postopek prilagoditev na trgu dela. Videti je, da je napovedan ponovni zunanjetrgovinski presežek odvisen od nadaljnjega izboljšanja konkurenčnosti.

| (5) | V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 11,7 % BDP. Znatno poslabšanje s primanjkljaja v višini 7,2 % BDP v letu 2008 je v veliki meri posledica precejšnjih sekundarnih učinkov, ki jih je na javne finance imela obsežna recesija, vključno z občutnim zmanjšanjem prihodkov iz davkov in povečanjem odhodkov, povezanih z brezposelnostjo. Obenem pa so znatni svežnji konsolidacijskih ukrepov, sprejeti od sredine leta 2008 in katerih skupni učinek je zmanjšanje primanjkljaja, ki ga državni organi ocenjujejo na 5 % BDP v letu 2009, pripomogli k omejevanju poslabšanja fiskalnega položaja. Proračunska strategija je usmerjena predvsem v zmanjšanje primanjkljaja; Irska je poleg tega v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela tudi skromen sveženj spodbujevalnih ukrepov za gospodarsko dejavnost v višini 0,7 % BDP. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, ter da se do 2014 odpravi čezmerni primanjkljaj, se v celotnem programskem obdobju načrtuje nadaljnje izvajanje restriktivne fiskalne politike. |
| --- | --- |

(5)

V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 11,7 % BDP. Znatno poslabšanje s primanjkljaja v višini 7,2 % BDP v letu 2008 je v veliki meri posledica precejšnjih sekundarnih učinkov, ki jih je na javne finance imela obsežna recesija, vključno z občutnim zmanjšanjem prihodkov iz davkov in povečanjem odhodkov, povezanih z brezposelnostjo. Obenem pa so znatni svežnji konsolidacijskih ukrepov, sprejeti od sredine leta 2008 in katerih skupni učinek je zmanjšanje primanjkljaja, ki ga državni organi ocenjujejo na 5 % BDP v letu 2009, pripomogli k omejevanju poslabšanja fiskalnega položaja. Proračunska strategija je usmerjena predvsem v zmanjšanje primanjkljaja; Irska je poleg tega v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela tudi skromen sveženj spodbujevalnih ukrepov za gospodarsko dejavnost v višini 0,7 % BDP. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, ter da se do 2014 odpravi čezmerni primanjkljaj, se v celotnem programskem obdobju načrtuje nadaljnje izvajanje restriktivne fiskalne politike.

| (6) | V letu 2010 se načrtuje stabilizacija primanjkljaja v primerjavi z letom 2009, in sicer na 11,6 % BDP, na podlagi obsežnega svežnja varčevalnih ukrepov v višini 2,5 % BDP, kar je na splošno v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Glede na hitro povečanje bremena obresti naj bi se primarni saldo izboljšal za 0,75 odstotne točke BDP.
  Prilagoditev je bila večinoma izvedena na strani odhodkov, vključno z zmanjšanjem plač v javnem sektorju, varčevanjem pri socialnem varstvu, drugim tekočim varčevanjem in zmanjšanjem javnih investicij, vsak od teh ukrepov pa k skupnemu svežnju prispeva v približno enaki meri. Na strani prihodkov se učinek novega davka na emisije CO2 v veliki meri izniči z zmanjšanjem splošne stopnje DDV in trošarin za alkohol. Kljub tem konsolidacijskim ukrepom se bo zaradi večje porabe, povezane z brezposelnostjo, delež primarnih odhodkov v BDP nekoliko povečal. Zaradi povečanja deleža socialnih prispevkov in drugih prihodkov v BDP naj bi se delež prihodkov v BDP (3) povečal za eno odstotno točko, kar bo več kot izravnalo nadaljnje zmanjšanje davkov glede na BDP. Fiskalna naravnanost se za leto 2010 zdi nevtralna, saj se ocenjuje, da bo v primerjavi z letom 2009 strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal na splošno nespremenjen. Omeniti pa je treba, da bi se brez svežnja varčevalnih ukrepov v višini 2,5 % BDP v letu 2010 fiskalni položaj občutno poslabšal. Nadaljnje temeljno poslabšanje fiskalnega položaja ob nespremenjeni politiki razloži odstopanja med pristopom od spodaj navzgor (varčevalni sveženj v proračunu za leto 2010 znaša 2,5 % BDP) in pristopom od zgoraj navzdol (nespremenjen strukturni primanjkljaj) pri ocenjevanju izvedene prilagoditve. |
| --- | --- |

(6)

V letu 2010 se načrtuje stabilizacija primanjkljaja v primerjavi z letom 2009, in sicer na 11,6 % BDP, na podlagi obsežnega svežnja varčevalnih ukrepov v višini 2,5 % BDP, kar je na splošno v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Glede na hitro povečanje bremena obresti naj bi se primarni saldo izboljšal za 0,75 odstotne točke BDP.

Prilagoditev je bila večinoma izvedena na strani odhodkov, vključno z zmanjšanjem plač v javnem sektorju, varčevanjem pri socialnem varstvu, drugim tekočim varčevanjem in zmanjšanjem javnih investicij, vsak od teh ukrepov pa k skupnemu svežnju prispeva v približno enaki meri. Na strani prihodkov se učinek novega davka na emisije CO2 v veliki meri izniči z zmanjšanjem splošne stopnje DDV in trošarin za alkohol. Kljub tem konsolidacijskim ukrepom se bo zaradi večje porabe, povezane z brezposelnostjo, delež primarnih odhodkov v BDP nekoliko povečal. Zaradi povečanja deleža socialnih prispevkov in drugih prihodkov v BDP naj bi se delež prihodkov v BDP (3) povečal za eno odstotno točko, kar bo več kot izravnalo nadaljnje zmanjšanje davkov glede na BDP. Fiskalna naravnanost se za leto 2010 zdi nevtralna, saj se ocenjuje, da bo v primerjavi z letom 2009 strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal na splošno nespremenjen. Omeniti pa je treba, da bi se brez svežnja varčevalnih ukrepov v višini 2,5 % BDP v letu 2010 fiskalni položaj občutno poslabšal. Nadaljnje temeljno poslabšanje fiskalnega položaja ob nespremenjeni politiki razloži odstopanja med pristopom od spodaj navzgor (varčevalni sveženj v proračunu za leto 2010 znaša 2,5 % BDP) in pristopom od zgoraj navzdol (nespremenjen strukturni primanjkljaj) pri ocenjevanju izvedene prilagoditve.

| (7) | Glavni cilj proračunske strategije iz programa je nadaljnja konsolidacija, da bi do konca programskega obdobja (leta 2014) primanjkljaj zmanjšali pod referenčno vrednost 3 % BDP. Nominalni primanjkljaj naj bi se izboljšal za 1,75 odstotne točke v letu 2011, 2,75 odstotne točke v letu 2012, 2,25 odstotne točke v letu 2013 in dve odstotni točki v letu 2014, ko naj bi primarni saldo spet pokazal presežek. Po nominalnih vrednostih je ta strategija v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009.
  Vlada za uresničitev teh ciljev predvideva nadaljnje količinsko opredeljene ukrepe na tekoči strani proračuna v povezavi z zamrznitvijo ravni odhodkov za osnovna sredstva (po zmanjšanju v letu 2011). Vendar pa ta prilagoditev ne temelji na širših ukrepih. Tehnične projekcije programa nakazujejo konsolidacijo predvsem na strani odhodkov, saj se bo delež odhodkov v obdobju 2010–2014 zmanjšal za skoraj sedem odstotnih točk, zlasti na področju javne porabe in socialnih plačil, delež prihodkov pa se bo povečal za približno dve odstotni točki. Strukturni saldo naj bi se leta 2011 izboljšal za eno odstotno točko, v obdobju 2012–2014 pa za 1,75 odstotne točke letno. Srednjeročni cilj za proračunski položaj Irske je po navedbah lastnih organov strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, česar pa program v okviru programskega obdobja ne predvideva. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj sicer odraža cilje pakta. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj proračunske strategije iz programa je nadaljnja konsolidacija, da bi do konca programskega obdobja (leta 2014) primanjkljaj zmanjšali pod referenčno vrednost 3 % BDP. Nominalni primanjkljaj naj bi se izboljšal za 1,75 odstotne točke v letu 2011, 2,75 odstotne točke v letu 2012, 2,25 odstotne točke v letu 2013 in dve odstotni točki v letu 2014, ko naj bi primarni saldo spet pokazal presežek. Po nominalnih vrednostih je ta strategija v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009.

Vlada za uresničitev teh ciljev predvideva nadaljnje količinsko opredeljene ukrepe na tekoči strani proračuna v povezavi z zamrznitvijo ravni odhodkov za osnovna sredstva (po zmanjšanju v letu 2011). Vendar pa ta prilagoditev ne temelji na širših ukrepih. Tehnične projekcije programa nakazujejo konsolidacijo predvsem na strani odhodkov, saj se bo delež odhodkov v obdobju 2010–2014 zmanjšal za skoraj sedem odstotnih točk, zlasti na področju javne porabe in socialnih plačil, delež prihodkov pa se bo povečal za približno dve odstotni točki. Strukturni saldo naj bi se leta 2011 izboljšal za eno odstotno točko, v obdobju 2012–2014 pa za 1,75 odstotne točke letno. Srednjeročni cilj za proračunski položaj Irske je po navedbah lastnih organov strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, česar pa program v okviru programskega obdobja ne predvideva. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj sicer odraža cilje pakta.

| (8) | Proračunski rezultati bi lahko bili v letu 2010 slabši od načrtovanih, v obdobju po tem pa občutno slabši. Občutna konsolidacija, predvidena od leta 2011 naprej, ne temelji na ukrepih, tako da ni jasno niti, kakšen je načrtovani prispevek ukrepov na strani prihodkov oziroma na strani odhodkov k tej prilagoditvi. Tveganje še povečuje dejstvo, da naj bi tudi načrtovani obseg svežnjev konsolidacijskih ukrepov za posamezna leta ponovno pregledali pri sprejemanju prihodnjih proračunov, ne glede na to, da je bil sveženj varčevalnih ukrepov v letu 2010 izveden v predhodno najavljenem obsegu. Pomemben dejavnik negativnega tveganja so tudi gospodarski obeti, ki se v zadnjih letih programa zdijo optimistični. Ob upoštevanju načrtovane konsolidacije se lahko zgodi, da bodo odhodki v letu 2010 in kasneje preseženi, in sicer v taki meri, da bi morala biti strategija, ki jo je treba še natančno določiti, usmerjena v omejevanje odhodkov. Obenem je treba upoštevati, da je bila od sredine leta 2008 že izvedena občutna konsolidacija. Posebna dodatna tveganja so povezana z državnimi bančnimi garancijami za podporo finančnemu sektorju, ki bi povečale primanjkljaj in dolg, če bi bile unovčene. Vendar pa bi bili lahko nekateri stroški podpore države finančnemu sektorju v prihodnosti povrnjeni. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi lahko bili v letu 2010 slabši od načrtovanih, v obdobju po tem pa občutno slabši. Občutna konsolidacija, predvidena od leta 2011 naprej, ne temelji na ukrepih, tako da ni jasno niti, kakšen je načrtovani prispevek ukrepov na strani prihodkov oziroma na strani odhodkov k tej prilagoditvi. Tveganje še povečuje dejstvo, da naj bi tudi načrtovani obseg svežnjev konsolidacijskih ukrepov za posamezna leta ponovno pregledali pri sprejemanju prihodnjih proračunov, ne glede na to, da je bil sveženj varčevalnih ukrepov v letu 2010 izveden v predhodno najavljenem obsegu. Pomemben dejavnik negativnega tveganja so tudi gospodarski obeti, ki se v zadnjih letih programa zdijo optimistični. Ob upoštevanju načrtovane konsolidacije se lahko zgodi, da bodo odhodki v letu 2010 in kasneje preseženi, in sicer v taki meri, da bi morala biti strategija, ki jo je treba še natančno določiti, usmerjena v omejevanje odhodkov. Obenem je treba upoštevati, da je bila od sredine leta 2008 že izvedena občutna konsolidacija. Posebna dodatna tveganja so povezana z državnimi bančnimi garancijami za podporo finančnemu sektorju, ki bi povečale primanjkljaj in dolg, če bi bile unovčene. Vendar pa bi bili lahko nekateri stroški podpore države finančnemu sektorju v prihodnosti povrnjeni.

| (9) | Bruto državni dolg je bil leta 2009 višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in se bo po napovedih povečeval do leta 2012. Po navedbah iz programa naj bi delež dolga v BDP v letu 2009 poskočil na skoraj 66 %, v letu 2008 pa je znašal 44 %. Na to povečanje je najbolj vplival primarni primanjkljaj (+10 odstotnih točk). Vendar pa so k njemu precej prispevali tudi pozitivni učinek snežne krogle (naraščajoči odhodki za obresti in negativna rast nominalnega BDP) in škodljive prilagoditve stanj in tokov (večinoma povezane s financiranjem kapitalskih vložkov v finančni sektor). Program predvideva nadaljnje strmo naraščanje dolga do najvišje vrednosti pri skoraj 84 % BDP v letu 2012, čemur naj bi zaradi izboljšanja primarnega salda, pričakovane ponovne močne rasti nominalnega BDP in odprave denarnih saldov, ki so trenutno namenjeni za previdnostne ukrepe za obvladovanje negotovosti na finančnih trgih, sledilo postopno zmanjšanje pod 81 % do konca programskega obdobja (2014). Ker bodo verjetno potrebni nadaljnji večji kapitalski vložki v banke in glede na negativna tveganja za proračunske cilje, bo razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(9)

Bruto državni dolg je bil leta 2009 višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in se bo po napovedih povečeval do leta 2012. Po navedbah iz programa naj bi delež dolga v BDP v letu 2009 poskočil na skoraj 66 %, v letu 2008 pa je znašal 44 %. Na to povečanje je najbolj vplival primarni primanjkljaj (+10 odstotnih točk). Vendar pa so k njemu precej prispevali tudi pozitivni učinek snežne krogle (naraščajoči odhodki za obresti in negativna rast nominalnega BDP) in škodljive prilagoditve stanj in tokov (večinoma povezane s financiranjem kapitalskih vložkov v finančni sektor). Program predvideva nadaljnje strmo naraščanje dolga do najvišje vrednosti pri skoraj 84 % BDP v letu 2012, čemur naj bi zaradi izboljšanja primarnega salda, pričakovane ponovne močne rasti nominalnega BDP in odprave denarnih saldov, ki so trenutno namenjeni za previdnostne ukrepe za obvladovanje negotovosti na finančnih trgih, sledilo postopno zmanjšanje pod 81 % do konca programskega obdobja (2014). Ker bodo verjetno potrebni nadaljnji večji kapitalski vložki v banke in glede na negativna tveganja za proračunske cilje, bo razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike do leta 2012 stabiliziral delež dolga v BDP. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike do leta 2012 stabiliziral delež dolga v BDP.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Irskem je močno nad povprečjem EU, kar je predvsem posledica relativno velikega predvidenega povečanja odhodkov za pokojnine v naslednjih desetletjih. S proračunskim stanjem leta 2009, kakor je ocenjeno v programu, se potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.
  Poudariti je treba, da so se v državnem skladu za pokojninske rezerve zbirala sredstva za predfinanciranje dela prihodnjih odhodkov za pokojnine. Zmanjšanje visokega primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in izvajanje ukrepov strukturnih reform, vključno z zmanjševanjem precejšnjega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti (4) iz leta 2009 ocenjena kot visoka. Po programu bo v letu 2010 uvedena reforma pokojninskega sistema za novozaposlene v javnem sektorju. Višina pokojnine bo po tej reformi izračunana na podlagi povprečnih zaslužkov v celotni karieri in ne na podlagi zadnje plače, upokojitvena starost pa se bo dvignila za eno leto na 66 let. Za obvladovanje napovedanega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva bo treba izvesti obsežnejše reforme. Irski organi so 3. marca 2010 objavili t. i. nacionalni pokojninski okvir, v katerem so navedli načrte za pokojninsko reformo, vključno s postopnim dvigom upokojitvene starosti za tiste, ki so upravičeni do državne pokojnine, s 65 na 68 let v letu 2028 (5). |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Irskem je močno nad povprečjem EU, kar je predvsem posledica relativno velikega predvidenega povečanja odhodkov za pokojnine v naslednjih desetletjih. S proračunskim stanjem leta 2009, kakor je ocenjeno v programu, se potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.

Poudariti je treba, da so se v državnem skladu za pokojninske rezerve zbirala sredstva za predfinanciranje dela prihodnjih odhodkov za pokojnine. Zmanjšanje visokega primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in izvajanje ukrepov strukturnih reform, vključno z zmanjševanjem precejšnjega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti (4) iz leta 2009 ocenjena kot visoka. Po programu bo v letu 2010 uvedena reforma pokojninskega sistema za novozaposlene v javnem sektorju. Višina pokojnine bo po tej reformi izračunana na podlagi povprečnih zaslužkov v celotni karieri in ne na podlagi zadnje plače, upokojitvena starost pa se bo dvignila za eno leto na 66 let. Za obvladovanje napovedanega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva bo treba izvesti obsežnejše reforme. Irski organi so 3. marca 2010 objavili t. i. nacionalni pokojninski okvir, v katerem so navedli načrte za pokojninsko reformo, vključno s postopnim dvigom upokojitvene starosti za tiste, ki so upravičeni do državne pokojnine, s 65 na 68 let v letu 2028 (5).

| (12) | Srednjeročni proračunski okvir Irske ima določene slabosti. Zlasti proračunski cilji za leta, ki niso zajeta v proračun, predvsem odhodkovni okviri, se lahko v poznejših proračunih spremenijo. Po izkušnjah to oblikovalcem politik v primeru (ponavljajočih) izrednih prihodkov otežuje ohranjanje preudarne usmeritve fiskalne politike. Program priznava pomen trdnega proračunskega okvirja ter opozarja na nedavno uvedbo količinsko opredeljenih ciljev svežnjev ukrepov za konsolidacijo za leta po proračunskem letu v rebalansu proračuna, sprejetem aprila 2009. Kot pa je že navedeno, količinsko opredeljeni cilji za zadnja leta programa za stabilnost ne temeljijo na konkretnih ukrepih.
  Program nakazuje, da se preučujejo nadaljnje reforme, kot so zavezujoči večletni okvirji tekoče porabe in fiskalno pravilo, ki zavezuje k uporabi prihodnjih izrednih prihodkov za namene zmanjšanja primanjkljaja, vendar pa podrobnosti ne navaja. Irski organi izdajajo mesečne objave v zvezi z razvojem državnih prihodkov in odhodkov, kar pa zadeva kratkoročni proračunski okvir, bo pomemben redni pregled proračunskih načrtov pogosteje kot enkrat letno, s čimer se bo omejilo tveganje za odstopanje od ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Srednjeročni proračunski okvir Irske ima določene slabosti. Zlasti proračunski cilji za leta, ki niso zajeta v proračun, predvsem odhodkovni okviri, se lahko v poznejših proračunih spremenijo. Po izkušnjah to oblikovalcem politik v primeru (ponavljajočih) izrednih prihodkov otežuje ohranjanje preudarne usmeritve fiskalne politike. Program priznava pomen trdnega proračunskega okvirja ter opozarja na nedavno uvedbo količinsko opredeljenih ciljev svežnjev ukrepov za konsolidacijo za leta po proračunskem letu v rebalansu proračuna, sprejetem aprila 2009. Kot pa je že navedeno, količinsko opredeljeni cilji za zadnja leta programa za stabilnost ne temeljijo na konkretnih ukrepih.

Program nakazuje, da se preučujejo nadaljnje reforme, kot so zavezujoči večletni okvirji tekoče porabe in fiskalno pravilo, ki zavezuje k uporabi prihodnjih izrednih prihodkov za namene zmanjšanja primanjkljaja, vendar pa podrobnosti ne navaja. Irski organi izdajajo mesečne objave v zvezi z razvojem državnih prihodkov in odhodkov, kar pa zadeva kratkoročni proračunski okvir, bo pomemben redni pregled proračunskih načrtov pogosteje kot enkrat letno, s čimer se bo omejilo tveganje za odstopanje od ciljev.

| (13) | Izreden upad prihodkov, ki je bil zabeležen v okviru prilagoditve nepremičninskega trga in širše recesije, je razkril nekatere šibke točke irskega davčnega sistema, kot sta ozka davčna osnova ali visoka odvisnost od obdavčevanja prenosov sredstev. Komisija za obdavčitve, ki jo je ustanovila vlada, je potrebo po razširitvi davčne osnove v okviru celostne srednjeročne strategije predstavila kot ključno sporočilo poročila, ki ga je objavila septembra 2009. Po navedbah iz programa bo vlada svojo nadaljnjo proračunsko strategijo oblikovala na podlagi tega poročila in priporočil za izboljšanje programov javnih odhodkov iz poročila, ki ga je julija 2009 objavila posebna skupina za pregled odhodkov in stanja javnih služb. Nekatera priporočila so že bila upoštevana pri proračunu za leto 2010, vključno z uvedbo davka na emisije CO2. Po navedbah iz programa bodo prej navedene reforme pokojninskega sistema v javnem sektorju in nadaljnje pokojninske reforme, ki se jih preučuje, še izboljšale kakovost irskih javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

Izreden upad prihodkov, ki je bil zabeležen v okviru prilagoditve nepremičninskega trga in širše recesije, je razkril nekatere šibke točke irskega davčnega sistema, kot sta ozka davčna osnova ali visoka odvisnost od obdavčevanja prenosov sredstev. Komisija za obdavčitve, ki jo je ustanovila vlada, je potrebo po razširitvi davčne osnove v okviru celostne srednjeročne strategije predstavila kot ključno sporočilo poročila, ki ga je objavila septembra 2009. Po navedbah iz programa bo vlada svojo nadaljnjo proračunsko strategijo oblikovala na podlagi tega poročila in priporočil za izboljšanje programov javnih odhodkov iz poročila, ki ga je julija 2009 objavila posebna skupina za pregled odhodkov in stanja javnih služb. Nekatera priporočila so že bila upoštevana pri proračunu za leto 2010, vključno z uvedbo davka na emisije CO2. Po navedbah iz programa bodo prej navedene reforme pokojninskega sistema v javnem sektorju in nadaljnje pokojninske reforme, ki se jih preučuje, še izboljšale kakovost irskih javnih financ.

| (14) | V celoti vzeto je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, okvirno skladna s priporočilom Sveta iz člena 126(7). Vendar se lahko zgodi, da ob upoštevanju tveganj za cilje glede primanjkljaja, od leta 2011 naprej proračunska strategija s priporočilom Sveta ne bo skladna. Zlasti ciljni primanjkljaj je treba za leta 2011–2014 utemeljiti s konkretnimi ukrepi, načrte za celotno obdobje pa izboljšati in s tem obvladati tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in odstopanj pri odhodkih.
  Občuten prispevek cikličnih pogojev h konsolidaciji v zadnjih letih, kot je predvideno v programu in je skladno z njegovim optimističnim makroekonomskim scenarijem, implicira, da bo povprečna letna strukturna konsolidacija, ki je v skladu s programom potrebna za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014, manjša od dveh odstotnih točk BDP, kar je priporočil Svet. To še utrjuje sklep, da morajo biti organi poleg načrtovanih svežnjev konsolidacijskih ukrepov pripravljeni sprejeti še dodatne ukrepe, če se izkaže, da bo rast manjša, kot je predvideno v programu. Če ta tveganja ne bodo ustrezno pod nadzorom in če načrti za konsolidacijo ne bodo v celoti izvedeni, se lahko zgodi, da proračunska strategija ne bo zadoščala, da bi se dolg do konca programskega obdobja spet začel zmanjševati. Glede na visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ zaradi pričakovanih sprememb pri odhodkih v zvezi s staranjem prebivalstva v srednjeročnem obdobju, predvidenega hitrega povečevanja dolga ter verjetnosti, da bo potrebna nadaljnja pomoč finančnemu sektorju, bi bilo primerno tudi strogo izvajati konsolidacijsko strategijo iz programa, in sicer na podlagi že izvedene občutne prilagoditve. |
| --- | --- |

(14)

V celoti vzeto je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, okvirno skladna s priporočilom Sveta iz člena 126(7). Vendar se lahko zgodi, da ob upoštevanju tveganj za cilje glede primanjkljaja, od leta 2011 naprej proračunska strategija s priporočilom Sveta ne bo skladna. Zlasti ciljni primanjkljaj je treba za leta 2011–2014 utemeljiti s konkretnimi ukrepi, načrte za celotno obdobje pa izboljšati in s tem obvladati tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in odstopanj pri odhodkih.

Občuten prispevek cikličnih pogojev h konsolidaciji v zadnjih letih, kot je predvideno v programu in je skladno z njegovim optimističnim makroekonomskim scenarijem, implicira, da bo povprečna letna strukturna konsolidacija, ki je v skladu s programom potrebna za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014, manjša od dveh odstotnih točk BDP, kar je priporočil Svet. To še utrjuje sklep, da morajo biti organi poleg načrtovanih svežnjev konsolidacijskih ukrepov pripravljeni sprejeti še dodatne ukrepe, če se izkaže, da bo rast manjša, kot je predvideno v programu. Če ta tveganja ne bodo ustrezno pod nadzorom in če načrti za konsolidacijo ne bodo v celoti izvedeni, se lahko zgodi, da proračunska strategija ne bo zadoščala, da bi se dolg do konca programskega obdobja spet začel zmanjševati. Glede na visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ zaradi pričakovanih sprememb pri odhodkih v zvezi s staranjem prebivalstva v srednjeročnem obdobju, predvidenega hitrega povečevanja dolga ter verjetnosti, da bo potrebna nadaljnja pomoč finančnemu sektorju, bi bilo primerno tudi strogo izvajati konsolidacijsko strategijo iz programa, in sicer na podlagi že izvedene občutne prilagoditve.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (6). Svet je v svojih priporočilih iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Irsko, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Irska je to priporočilo upoštevala delno. Zlasti konsolidacijska prilagoditev za zadnja leta programa ne temelji na širših ukrepih. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (6). Svet je v svojih priporočilih iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Irsko, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Irska je to priporočilo upoštevala delno. Zlasti konsolidacijska prilagoditev za zadnja leta programa ne temelji na širših ukrepih.

Splošen sklep je, da se je Irska hitro in odločno odzvala na povečevanje javnofinančnega primanjkljaja. Kljub temu pa se je tudi zaradi močne recesije javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 še povečal, v letu 2010 pa naj bi bil stabiliziran pri 11,6 % BDP. Po letu 2011 program predvideva zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2014, ki ga je Svet določil za rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Dolg naj bi bil najvišji leta 2012, ko naj bi znašal 84 % BDP, potem pa naj bi se nekoliko zmanjšal. Proračunski rezultati bi lahko bili skozi celotno obdobje slabši od ciljnih rezultatov iz programa, zlasti zaradi (i) dejstva, da konsolidacijska prilagoditev za leta po 2010 ne temelji na širših ukrepih in naj bi jo pri sprejemanju prihodnjih proračunov znova pregledali; (ii) optimističnih makroekonomskih obetov iz programa po letu 2010, ter (iii) tveganj, da bi bili odhodki v letu 2010 in kasneje preseženi, in sicer v taki meri, da bi morala biti strategija, ki bi jo je treba še natančno določiti, usmerjena v omejevanje odhodkov. Navedeno ob tem, da bodo verjetno potrebni dodatni ukrepi za podporo finančnemu sektorju, pomeni, da bi bil lahko tudi dolg večji, kot je načrtovano v programu. Čeprav je večji del svežnja varčevalnih ukrepov za leto 2010 na splošno v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, bo treba prej navedena tveganja obvladati s podrobno določitvijo ukrepov, na katerih temelji konsolidacijska strategija, in sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, če se izkaže, da je rast manjša od predvidene, oziroma se uresniči tveganje glede odstopanj pri odhodkih. Na podlagi že izvedene občutne prilagoditve in z izvajanjem verodostojne konsolidacijske strategije, ki jo morali dopolniti s trdnejšim proračunskim okvirjem, naj bi spodbudili ponovno trajnostno gospodarsko rast. V ta namen je treba z ukrepi, ki povečujejo rast produktivnosti, in ustreznimi plačnimi politikami ponovno vzpostaviti konkurenčnost ter spodbuditi prekvalifikacije in dodatna usposabljanja na novo brezposelnih, da bi preprečili njihovo dolgoročno brezposelnost. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ bodo poleg fiskalne konsolidacije potrebne tudi nadaljnje reforme pokojninskega sistema. Podlaga zanje bi bil lahko nacionalni pokojninski okvir, sprejet marca 2010.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila iz člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009 Svet pozdravlja dejstvo, da so bili izvedeni znatni ukrepi za konsolidacijo, in Irsko poziva, naj:

| (i) | dosledno izvaja proračun za leto 2010 ter za predvidene svežnje ukrepov za konsolidacijo za naslednja leta v okviru široke konsolidacijske strategije sprejme konkretne ukrepe, ter s tem izvede priporočeno 2-odstotno povprečno letno fiskalno prilagoditev BDP v skladu s členom 126(7) priporočila, hkrati pa naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa bolj optimističen od scenarija, na katerem temelji priporočilo iz člena 126(7), uresničijo; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev proračunske politike izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila znižanje deleža bruto dolga do referenčne vrednosti 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja proračun za leto 2010 ter za predvidene svežnje ukrepov za konsolidacijo za naslednja leta v okviru široke konsolidacijske strategije sprejme konkretne ukrepe, ter s tem izvede priporočeno 2-odstotno povprečno letno fiskalno prilagoditev BDP v skladu s členom 126(7) priporočila, hkrati pa naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa bolj optimističen od scenarija, na katerem temelji priporočilo iz člena 126(7), uresničijo; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev proračunske politike izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila znižanje deleža bruto dolga do referenčne vrednosti 60 % BDP;

| (ii) | ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva in nadaljnjega povečanja dolga, ki se pričakuje v programskem obdobju, z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva in nadaljnjega povečanja dolga, ki se pričakuje v programskem obdobju, z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ;

| (iii) | omeji tveganja za prilagajanja, izboljša izvršljivost srednjeročnega proračunskega okvira in čez vse leto skrbno nadzira upoštevanje proračunskih ciljev. |
| --- | --- |

(iii)

omeji tveganja za prilagajanja, izboljša izvršljivost srednjeročnega proračunskega okvira in čez vse leto skrbno nadzira upoštevanje proračunskih ciljev.

Irska naj v poglavjih o čezmernem primanjkljaju v prihodnjih posodobljenih različicah programa za stabilnost navede tudi več informacij o načinu in splošnih ukrepih, na katerih temelji načrtovana konsolidacija v zadnjih letih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij
   (7)
   (8)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS dec. 2009 | — | –7,5 | –1,3 | 4,5 | 4,3 | 4,3 | –4,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | — | — | n.a.- |
| PS okt. 2008 | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | n.a. |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2009 | — | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | — |
| Proizvodna vrzel (8)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2009 | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | — | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| KOM nov. 2009 | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| KOM nov. 2009 | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| KOM nov. 2009 | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)

  (v % BDP) | PS dec. 2009 | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | — |
| Strukturni saldo (10)

  (v % BDP) | PS dec. 2009 | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | — |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2009 | — | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| KOM nov. 2009 | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | — |
| program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Realni BDP

(sprememba v %)

PS dec. 2009

—

–7,5

–1,3

4,5

4,3

4,3

–4,0

KOM nov. 2009

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

—

—

n.a.-

PS okt. 2008

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

n.a.

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2009

—

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

KOM nov. 2009

3,1

–1,5

–0,6

1,0

—

—

—

PS okt. 2008

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

—

Proizvodna vrzel (8)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2009

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

KOM nov. 2009 (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

—

—

—

PS okt. 2008

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2009

—

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

KOM nov. 2009

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

—

—

—

PS okt. 2008

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS dec. 2009

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

KOM nov. 2009

34,9

34,4

34,4

33,8

—

—

—

PS okt. 2008

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS dec. 2009

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

KOM nov. 2009

42,0

46,9

49,1

48,4

—

—

—

PS okt. 2008

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2009

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

KOM nov. 2009

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

—

—

—

PS okt. 2008

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2009

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

KOM nov. 2009

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

—

—

—

PS okt. 2008

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

—

Ciklično prilagojeni saldo (8)

(v % BDP)

PS dec. 2009

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov. 2009

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

—

—

—

PS okt. 2008

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

—

Strukturni saldo (10)

(v % BDP)

PS dec. 2009

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov. 2009

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

—

—

—

PS okt. 2008

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

—

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2009

—

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

KOM nov. 2009

44,1

65,8

82,9

96,2

—

—

—

PS okt. 2008

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

—

program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi druge, nove informacije.

(3)  Povečanje socialnih prispevkov je posledica učinka prenosa ukrepov, uvedenih z rebalansom proračuna iz aprila 2009. Kategorija „drugi prihodki“ se bo povečala zaradi večjega presežka, ki ga bo v primerjavi z letom 2009 centralna banka plačala državi leta 2010, povečanih prihodkov iz načrtov bančnih garancij in enkratnega prenosa sredstev iz pokojninskega sklada na državo v višini 0,6 % BDP v letu 2010, po tem, ko je podoben ukrep v letu 2009 prispeval 0,4 % BDP.

(4)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenčnih programih posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(5)  Ti načrti za reformo niso zajeti v oceno vpliva staranja prebivalstva na javne finance, kot so navedeni v začetku odstavka.

(6)  Zlasti manjkajo podatki o nominalnem efektivnem menjalnem tečaju, rasti BDP EU in rasti zadevnih tujih trgov. Še pomembneje, napovedi prihodkov in odhodkov v programu so tehnične narave in niso cilji.

(7)  Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 s o bile pripravljene na predproračunski podlagi.

(8)  Številke, navedene iz programa za stabilnost iz oktobra 2008, se dejansko nanašajo na dodatek k temu programu iz januarja 2009.

(9)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(10)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % oziroma 0,0 % v obdobju 2008–2011.

(11)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom znašajo 0,4 % BDP leta 2009 in 0,6 % leta 2010 (obakrat zmanjšanje primanjkljaja) ter 0,5 % BDP leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja) v skladu z jesensko napovedjo služb Komisije iz leta 2009.

Vir:

program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/13

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2009–2012

2010/C 142/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljen program Italije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2009 do 2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljen program Italije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2009 do 2012.

| (2) | Nizka zadolženost sektorja gospodinjstev in razmeroma trden finančni sektor sta sicer nekoliko varovala pred svetovno finančno krizo, vendar so globoke strukturne pomanjkljivosti, ki so povzročile nezadovoljivo rast produktivnosti, italijansko gospodarstvo oslabile že dolgo pred upadom gospodarske rasti na svetovni ravni. BDP je upadal pet četrtletij, v tretjem četrtletju leta 2009 se je povišal, v četrtem četrtletju pa se je znova nekoliko znižal. Recesija je začela vplivati na trg dela z zamikom: leta 2009 je postal njen učinek bolj kot pri številu zaposlenih viden pri številu opravljenih ur, pri čemer si je veliko delavcev, zlasti v najbolj prizadetem proizvodnem sektorju, svoje plače, nižje zaradi manjšega števila opravljenih ur, dopolnilo iz sklada dodatkov k plači. Politični odziv vlade na krizo je bil v okviru povečanega izogibanja tveganju ustrezen glede na zelo visok državni dolg. Od zadnjega četrtletja leta 2008 je vlada odobrila več ukrepov za podporo stabilnosti finančnega sektorja, povrnitev zaupanja ter nudenje pomoči podjetjem in gospodinjstvom v težavah. Po ocenah vlade so bili ukrepi za oživitev v celoti financirani s prerazporeditvijo obstoječih sredstev in povečanimi prihodki ter niso vplivali na primanjkljaj. Kljub razumni vladni proračunski naravnanosti je bil učinek gospodarskega upada rasti na italijanske javne finance zelo velik. Delež javnofinančnega primanjkljaja se je med letoma 2008 in 2009 podvojil na 5,3 % BDP (potrjeno v oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010). Skupaj z zelo visokim deležem državnega dolga je bil to razlog, da je Svet 2. decembra 2009 ugotovil, da ima Italija čezmerni primanjkljaj in kot rok za odpravo nastalega položaja določil leto 2012. Poleg fiskalne konsolidacije, ki je pogoj za ohranjanje vzdržnosti javnih financ, je za italijansko gospodarsko politiko v prihodnjih letih glavni izziv spodbujanje hitre in trajnostne oživitve rasti produktivnosti, da bi se ponovno vzpostavila konkurenčnost in povečala rast nizkega potencialnega BDP te države. Daljnosežne strukturne reforme so ključnega pomena za reševanje vprašanja produktivnosti. Poleg tega je za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti kratkoročno treba zagotoviti tudi, da bodo gibanja plač bolje usklajena z razvojem produktivnosti. |
| --- | --- |

(2)

Nizka zadolženost sektorja gospodinjstev in razmeroma trden finančni sektor sta sicer nekoliko varovala pred svetovno finančno krizo, vendar so globoke strukturne pomanjkljivosti, ki so povzročile nezadovoljivo rast produktivnosti, italijansko gospodarstvo oslabile že dolgo pred upadom gospodarske rasti na svetovni ravni. BDP je upadal pet četrtletij, v tretjem četrtletju leta 2009 se je povišal, v četrtem četrtletju pa se je znova nekoliko znižal. Recesija je začela vplivati na trg dela z zamikom: leta 2009 je postal njen učinek bolj kot pri številu zaposlenih viden pri številu opravljenih ur, pri čemer si je veliko delavcev, zlasti v najbolj prizadetem proizvodnem sektorju, svoje plače, nižje zaradi manjšega števila opravljenih ur, dopolnilo iz sklada dodatkov k plači. Politični odziv vlade na krizo je bil v okviru povečanega izogibanja tveganju ustrezen glede na zelo visok državni dolg. Od zadnjega četrtletja leta 2008 je vlada odobrila več ukrepov za podporo stabilnosti finančnega sektorja, povrnitev zaupanja ter nudenje pomoči podjetjem in gospodinjstvom v težavah. Po ocenah vlade so bili ukrepi za oživitev v celoti financirani s prerazporeditvijo obstoječih sredstev in povečanimi prihodki ter niso vplivali na primanjkljaj. Kljub razumni vladni proračunski naravnanosti je bil učinek gospodarskega upada rasti na italijanske javne finance zelo velik. Delež javnofinančnega primanjkljaja se je med letoma 2008 in 2009 podvojil na 5,3 % BDP (potrjeno v oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010). Skupaj z zelo visokim deležem državnega dolga je bil to razlog, da je Svet 2. decembra 2009 ugotovil, da ima Italija čezmerni primanjkljaj in kot rok za odpravo nastalega položaja določil leto 2012. Poleg fiskalne konsolidacije, ki je pogoj za ohranjanje vzdržnosti javnih financ, je za italijansko gospodarsko politiko v prihodnjih letih glavni izziv spodbujanje hitre in trajnostne oživitve rasti produktivnosti, da bi se ponovno vzpostavila konkurenčnost in povečala rast nizkega potencialnega BDP te države. Daljnosežne strukturne reforme so ključnega pomena za reševanje vprašanja produktivnosti. Poleg tega je za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti kratkoročno treba zagotoviti tudi, da bodo gibanja plač bolje usklajena z razvojem produktivnosti.

| (3) | Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi naložbami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Italijo je zlasti pomembno, da izvede reforme na področjih konkurenčnosti trga, poslovnega okolja, kakovosti javnih služb in delovanja trga dela, vključno s prerazporeditvijo socialnih odhodkov za vzpostavitev celovitejšega in enotnejšega sistema nadomestil za brezposelnost. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi naložbami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Italijo je zlasti pomembno, da izvede reforme na področjih konkurenčnosti trga, poslovnega okolja, kakovosti javnih služb in delovanja trga dela, vključno s prerazporeditvijo socialnih odhodkov za vzpostavitev celovitejšega in enotnejšega sistema nadomestil za brezposelnost.

| (4) | Makroenonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo imel realni BDP ponovno pozitivno rast leta 2010, in sicer bo ta 1,1 % v primerjavi z – 4,8 % v letu 2009 (– 5 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010) ter se bo v preostalem programskem obdobju povečal in ustalil na 2 %. Po trenutno razpoložljivih podatkih (2) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične. Napovedi glede rasti zaposlovanja in stopnja brezposelnosti so ugodnejše kot v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 ter so usklajene z višjimi napovedmi programa glede realne rasti BDP. |
| --- | --- |

(4)

Makroenonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo imel realni BDP ponovno pozitivno rast leta 2010, in sicer bo ta 1,1 % v primerjavi z – 4,8 % v letu 2009 (– 5 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010) ter se bo v preostalem programskem obdobju povečal in ustalil na 2 %. Po trenutno razpoložljivih podatkih (2) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične. Napovedi glede rasti zaposlovanja in stopnja brezposelnosti so ugodnejše kot v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 ter so usklajene z višjimi napovedmi programa glede realne rasti BDP.

| (5) | V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 5,3 % BDP. Znatno povečanje primanjkljaja z 2,7 % BDP v letu 2008 v veliki meri odraža učinek krize na javne finance. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je bilo sprejetih več svežnjev ukrepov za oživitev, ki so skupaj znašali okoli 0,7 % BDP v letu 2009 in so se po podatkih organov v celoti financirali s prerazporeditvijo obstoječih sredstev ter dodatnih prihodkov. Po programu naj bi fiskalna politika že v letu 2010 postala nekoliko restriktivna, v letih 2011 in 2012 pa še bolj, tako da bi bil čezmerni primanjkljaj do leta 2012 odpravljen. To je na splošno v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, upoštevan pa je tudi zelo visok delež državnega dolga. |
| --- | --- |

(5)

V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 5,3 % BDP. Znatno povečanje primanjkljaja z 2,7 % BDP v letu 2008 v veliki meri odraža učinek krize na javne finance. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je bilo sprejetih več svežnjev ukrepov za oživitev, ki so skupaj znašali okoli 0,7 % BDP v letu 2009 in so se po podatkih organov v celoti financirali s prerazporeditvijo obstoječih sredstev ter dodatnih prihodkov. Po programu naj bi fiskalna politika že v letu 2010 postala nekoliko restriktivna, v letih 2011 in 2012 pa še bolj, tako da bi bil čezmerni primanjkljaj do leta 2012 odpravljen. To je na splošno v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, upoštevan pa je tudi zelo visok delež državnega dolga.

| (6) | Po programu za leto 2010 naj bi se javnofinančni primanjkljaj zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP na 5,0 % BDP, za kar glede na nominalno vrednost lahko velja, da je v skladu s priporočili Sveta iz člena 126(7) z 2. decembra 2009. Delež prihodkov v BDP naj bi padel za 0,5 odstotne točke, tudi zaradi izteka enkratnih ukrepov za povečanje prihodkov, ki so imeli učinke v letu 2009. Delež odhodkov v BDP se bo predvidoma znatno zmanjšal za 0,8 odstotne točke BDP, in sicer predvsem zaradi omejitve odhodkov, odobrene poleti 2008 v svežnju fiskalnih ukrepov za obdobje 2009–2011. To je razvidno iz upočasnjevanja rasti primarnih odhodkov, ki naj bi se leta 2010 povečala le za 0,6 %, pa tudi ob upoštevanju upada javnih naložb po prvotnem naraščanju leta 2009. Proračun za leto 2010 poleg ukrepov, predvidenih v fiskalnem svežnju za obdobje 2009–2011, odobrenem leta 2008, vsebuje še druge ukrepe in ima po mnenju organov nevtralen učinek na proračunsko stanje. Vključuje nekaj novih ekspanzivnih ukrepov v višini okoli 0,4 % BDP, ki so namenjeni podpori delavcem z nizkimi prihodki ter zagotavljanju financiranja dodatnih zdravstvenih in socialnih odhodkov ter vojaških misij v tujini. Glavni vir financiranja so enkratni prihodki od izrednega davka na nezakonito v tujini naloženo premoženje (scudo fiscale), ki so bili zabeleženi leta 2009 (0,35 % BDP), saj je na podlagi tega pozitivnega rezultata prišlo do odločitve, sprejete v proračunu za leto 2010, da se pobiranje določenega dela dohodnine v višini 0,25 % BDP iz leta 2009 preloži v leto 2010.
  Dodatni ekspanzivni ukrepi nekoliko odstopajo od priporočil za leto 2010, čeprav je treba priznati, da niso obsežni in so v skladu z oceno organov v celoti financirani s prerazporeditvijo enkratnih prihodkov iz naslova scudo fiscale. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po poslabšanju za 0,25 odstotne točke BDP v letu 2009 v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo izboljšal za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2010, zlasti zaradi omejitve odhodkov. |
| --- | --- |

(6)

Po programu za leto 2010 naj bi se javnofinančni primanjkljaj zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP na 5,0 % BDP, za kar glede na nominalno vrednost lahko velja, da je v skladu s priporočili Sveta iz člena 126(7) z 2. decembra 2009. Delež prihodkov v BDP naj bi padel za 0,5 odstotne točke, tudi zaradi izteka enkratnih ukrepov za povečanje prihodkov, ki so imeli učinke v letu 2009. Delež odhodkov v BDP se bo predvidoma znatno zmanjšal za 0,8 odstotne točke BDP, in sicer predvsem zaradi omejitve odhodkov, odobrene poleti 2008 v svežnju fiskalnih ukrepov za obdobje 2009–2011. To je razvidno iz upočasnjevanja rasti primarnih odhodkov, ki naj bi se leta 2010 povečala le za 0,6 %, pa tudi ob upoštevanju upada javnih naložb po prvotnem naraščanju leta 2009. Proračun za leto 2010 poleg ukrepov, predvidenih v fiskalnem svežnju za obdobje 2009–2011, odobrenem leta 2008, vsebuje še druge ukrepe in ima po mnenju organov nevtralen učinek na proračunsko stanje. Vključuje nekaj novih ekspanzivnih ukrepov v višini okoli 0,4 % BDP, ki so namenjeni podpori delavcem z nizkimi prihodki ter zagotavljanju financiranja dodatnih zdravstvenih in socialnih odhodkov ter vojaških misij v tujini. Glavni vir financiranja so enkratni prihodki od izrednega davka na nezakonito v tujini naloženo premoženje (scudo fiscale), ki so bili zabeleženi leta 2009 (0,35 % BDP), saj je na podlagi tega pozitivnega rezultata prišlo do odločitve, sprejete v proračunu za leto 2010, da se pobiranje določenega dela dohodnine v višini 0,25 % BDP iz leta 2009 preloži v leto 2010.

Dodatni ekspanzivni ukrepi nekoliko odstopajo od priporočil za leto 2010, čeprav je treba priznati, da niso obsežni in so v skladu z oceno organov v celoti financirani s prerazporeditvijo enkratnih prihodkov iz naslova scudo fiscale. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po poslabšanju za 0,25 odstotne točke BDP v letu 2009 v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo izboljšal za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2010, zlasti zaradi omejitve odhodkov.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost za primanjkljaj, ki znaša 3 % BDP, do leta 2012 (rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet), pri čemer sta ciljna primanjkljaja 3,9 % BDP za leto 2011 in 2,7 % BDP za leto 2012. Vlada v ta namen poleg ukrepov, sprejetih v fiskalnem svežnju za obdobje 2009–2011 v višini 0,4 odstotne točke BDP v letu 2011 in nadaljnje 0,8 odstotne točke v letu 2012, predvideva še dodatno konsolidacijo. O obsegu ukrepov v okviru te dodatne konsolidacije ni na voljo nobenih podatkov, kar vpliva na oceno splošne sestave načrtovane prilagoditve. Predvideni primarni saldo naj bi znašal 1,3 % BDP leta 2011 in 2,7 % leta 2012. V strukturnem smislu naj bi načrtovana letna konsolidacija znašala 0,5 odstotne točke BDP v letu 2011 in 3⁄4 odstotne točke v letu 2012. Zdi se, da je torej prilagoditev proračuna usmerjena v zadnja leta programskega obdobja. Program potrjuje zavezano o izpolnitvi srednjeročnega cilje, tj. uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj sicer odraža cilje pakta, toda v programu ni predvideno, da bi bil dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost za primanjkljaj, ki znaša 3 % BDP, do leta 2012 (rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet), pri čemer sta ciljna primanjkljaja 3,9 % BDP za leto 2011 in 2,7 % BDP za leto 2012. Vlada v ta namen poleg ukrepov, sprejetih v fiskalnem svežnju za obdobje 2009–2011 v višini 0,4 odstotne točke BDP v letu 2011 in nadaljnje 0,8 odstotne točke v letu 2012, predvideva še dodatno konsolidacijo. O obsegu ukrepov v okviru te dodatne konsolidacije ni na voljo nobenih podatkov, kar vpliva na oceno splošne sestave načrtovane prilagoditve. Predvideni primarni saldo naj bi znašal 1,3 % BDP leta 2011 in 2,7 % leta 2012. V strukturnem smislu naj bi načrtovana letna konsolidacija znašala 0,5 odstotne točke BDP v letu 2011 in 3⁄4 odstotne točke v letu 2012. Zdi se, da je torej prilagoditev proračuna usmerjena v zadnja leta programskega obdobja. Program potrjuje zavezano o izpolnitvi srednjeročnega cilje, tj. uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj sicer odraža cilje pakta, toda v programu ni predvideno, da bi bil dosežen v programskem obdobju.

| (8) | Na splošno bi lahko bili proračunski rezultati slabši od načrtovanih v programu. Ta možnost je večja v zadnjih letih programskega obdobja. Realna rast BDP bi bila lahko namreč nižja od rasti, predvidene v programu za celotno obdobje 2010–2012. Iz analize občutljivosti, ki je bila izvedena v programu, je tako razvidno, da bi 0,5-odstotna nižja letna rast BDP v programskem obdobju pomenila za 0,7 odstotne točke BDP višji nominalni primanjkljaj do leta 2012 (3,4 % BDP v primerjavi s ciljem 2,7 %); zaradi vpliva na potencialno rast za 0,5 odstotne točke pa to pomeni tudi manjšo skupno strukturno prilagoditev v obdobju 2010–2012. Proračunski cilji za leti 2011 in 2012 se poleg tega opirajo na opredelitev in izvajanje nadaljnje konsolidacije, vendar program ne določa natančneje obsežnih ukrepov za uspeh te načrtovane dodatne prilagoditve glede na scenarij gibanja, predstavljen v programu, ki temelji na nespremenjeni zakonodaji. Program se poleg tega nagiba k podcenjevanju dejanskih gibanj odhodkov, s tem pa tudi obsega ukrepov za konsolidacijo, potrebnih za doseganje proračunskih ciljev. Uresničevanje projekcij glede gibanja, ki vključujejo poleti 2008 sprejeti fiskalni sveženj za obdobje 2009–2011, bo že brez potrebne dodatne konsolidacije izziv, saj je v njih predvideno občutno omejevanje odhodkov. Doseženi rezultati tako kažejo, da ni mogoče izključiti presežka odhodkov na državni in lokalni ravni, zlasti primarnih tekočih odhodkov, ki so se povprečno povečali za okoli 4,5 % v zadnjem desetletju. Da bi lahko spoštovali stroge cilje v zvezi z odhodki, ki so bili določeni v fiskalnem svežnju, sprejetem poleti 2008, si bo treba bolj intenzivno prizadevati za zmanjšanje porabe, povečanje učinkovitosti in izboljšanje kakovosti storitev. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno bi lahko bili proračunski rezultati slabši od načrtovanih v programu. Ta možnost je večja v zadnjih letih programskega obdobja. Realna rast BDP bi bila lahko namreč nižja od rasti, predvidene v programu za celotno obdobje 2010–2012. Iz analize občutljivosti, ki je bila izvedena v programu, je tako razvidno, da bi 0,5-odstotna nižja letna rast BDP v programskem obdobju pomenila za 0,7 odstotne točke BDP višji nominalni primanjkljaj do leta 2012 (3,4 % BDP v primerjavi s ciljem 2,7 %); zaradi vpliva na potencialno rast za 0,5 odstotne točke pa to pomeni tudi manjšo skupno strukturno prilagoditev v obdobju 2010–2012. Proračunski cilji za leti 2011 in 2012 se poleg tega opirajo na opredelitev in izvajanje nadaljnje konsolidacije, vendar program ne določa natančneje obsežnih ukrepov za uspeh te načrtovane dodatne prilagoditve glede na scenarij gibanja, predstavljen v programu, ki temelji na nespremenjeni zakonodaji. Program se poleg tega nagiba k podcenjevanju dejanskih gibanj odhodkov, s tem pa tudi obsega ukrepov za konsolidacijo, potrebnih za doseganje proračunskih ciljev. Uresničevanje projekcij glede gibanja, ki vključujejo poleti 2008 sprejeti fiskalni sveženj za obdobje 2009–2011, bo že brez potrebne dodatne konsolidacije izziv, saj je v njih predvideno občutno omejevanje odhodkov. Doseženi rezultati tako kažejo, da ni mogoče izključiti presežka odhodkov na državni in lokalni ravni, zlasti primarnih tekočih odhodkov, ki so se povprečno povečali za okoli 4,5 % v zadnjem desetletju. Da bi lahko spoštovali stroge cilje v zvezi z odhodki, ki so bili določeni v fiskalnem svežnju, sprejetem poleti 2008, si bo treba bolj intenzivno prizadevati za zmanjšanje porabe, povečanje učinkovitosti in izboljšanje kakovosti storitev.

| (9) | Delež bruto državnega dolga v BDP je višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in se bo predvidoma povečeval do leta 2010. Po povečanju v letu 2008 se je delež dolga po oceni v programu v letu 2009 povečal z 9,3 odstotne točke na 115,1 % BDP (115,8 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010), predvsem zaradi velikega bremena obresti in občutnega zmanjšanja realnega BDP, kar je le delno izravnal učinek deflatorja BDP, ki je še vedno precejšen. Dolg se je povečal tudi zaradi negativnega primarnega salda, zabeleženega prvič po letu 1991, povečalo pa se je tudi usklajevanje stanj in tokov, predvsem zaradi previdnostne akumulacije prostih finančnih sredstev v državni blagajni. V letu 2010 program napoveduje dodatno povečanje deleža dolga za 1,8 odstotne točke, ker se učinek bremena obresti, ki povečuje dolg, le deloma izravna s predpostavljeno pozitivno rastjo realnega BDP in deflatorja BDP. Delež dolga se bo nato v letih 2011 in 2012 predvidoma zmanjšal do 114,6 % BDP, predvsem zaradi načrtovanega pozitivnega primarnega salda in predvidoma pospešene rasti realnega BDP. Razvoj deleža dolga bi bil lahko manj ugoden, kot je napovedano v programu, zlasti po letu 2010, ko se bodo tveganja za proračunsko konsolidacijo povečala zaradi možnosti manj ugodne rasti realnega BDP, kot je predvideno v programu. |
| --- | --- |

(9)

Delež bruto državnega dolga v BDP je višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in se bo predvidoma povečeval do leta 2010. Po povečanju v letu 2008 se je delež dolga po oceni v programu v letu 2009 povečal z 9,3 odstotne točke na 115,1 % BDP (115,8 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010), predvsem zaradi velikega bremena obresti in občutnega zmanjšanja realnega BDP, kar je le delno izravnal učinek deflatorja BDP, ki je še vedno precejšen. Dolg se je povečal tudi zaradi negativnega primarnega salda, zabeleženega prvič po letu 1991, povečalo pa se je tudi usklajevanje stanj in tokov, predvsem zaradi previdnostne akumulacije prostih finančnih sredstev v državni blagajni. V letu 2010 program napoveduje dodatno povečanje deleža dolga za 1,8 odstotne točke, ker se učinek bremena obresti, ki povečuje dolg, le deloma izravna s predpostavljeno pozitivno rastjo realnega BDP in deflatorja BDP. Delež dolga se bo nato v letih 2011 in 2012 predvidoma zmanjšal do 114,6 % BDP, predvsem zaradi načrtovanega pozitivnega primarnega salda in predvidoma pospešene rasti realnega BDP. Razvoj deleža dolga bi bil lahko manj ugoden, kot je napovedano v programu, zlasti po letu 2010, ko se bodo tveganja za proračunsko konsolidacijo povečala zaradi možnosti manj ugodne rasti realnega BDP, kot je predvideno v programu.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bo zadostovala, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bo zadostovala, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nedvomno nižji od povprečja EU, pri čemer se odhodki za pokojnine povečujejo manj kot je povprečje EU, kar je posledica celovitega izvajanja sprejetih reform. Delež odhodkov za pokojnine v BDP je kljub temu med najvišjimi v EU. Proračunsko stanje v letu 2009, kot je ocenjeno v programu, ne bi zadostovalo za stabiliziranje sedanjega deleža dolga. Visoki primarni presežki bi zato prispevali k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 ocenjena (3) kot srednje velika. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nedvomno nižji od povprečja EU, pri čemer se odhodki za pokojnine povečujejo manj kot je povprečje EU, kar je posledica celovitega izvajanja sprejetih reform. Delež odhodkov za pokojnine v BDP je kljub temu med najvišjimi v EU. Proračunsko stanje v letu 2009, kot je ocenjeno v programu, ne bi zadostovalo za stabiliziranje sedanjega deleža dolga. Visoki primarni presežki bi zato prispevali k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 ocenjena (3) kot srednje velika.

| (12) | Fiskalno upravljanje v Italiji se je, odkar je postala članica območja evra, zelo izboljšalo zaradi proračunskih omejitev iz Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Fiskalni okvir bi bilo mogoče kljub temu še precej izboljšati. Nedavno so bile sprejete številne pobude za izboljšanje fiskalnega upravljanja v Italiji. Za obvladovanje tradicionalno kratkoročne usmeritve proračunskih načrtov je vlada poleti 2008 sprejela triletni sveženj ukrepov, v katerem je natančneje določila letne cilje za posamezne postavke odhodkov in prihodkov ter pripravila tudi obsežne ukrepe za uresničevanje teh ciljev. To se po navedbah italijanskih organov ni ponovilo pri proračunu za leto 2010, zaradi negotovosti, povezane z gospodarskim upadom. Vendar je okvirni zakon o reformi proračunskega postopka, ki je bil sprejet leta 2009, zakonsko utemeljil triletno proračunsko perspektivo. Poenostavljena je bila tudi sestava državnega proračuna, kar je omogočilo enostavnejše razporejanje virov z večjim poudarkom na politikah.
  Sprejetih je bilo tudi nekaj ukrepov za boljše spremljanja odhodkov na ravni ministrstev, kjer so porabo natančno nadzirali. Tudi ti izboljšavi sta bili vključeni v okvirni zakon in postali stalni sestavini proračunskega postopka. Čas bo pokazal, ali bo praktično izvajanje te reforme, ki bo trajalo nekaj let, obrodilo načrtovane rezultate pri boljšem nadzoru odhodkov in fiskalnem upravljanju. Velik izziv za fiskalno upravljanje je določitev in izvajanje novega okvira za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in spodbujal učinkovitost. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalno upravljanje v Italiji se je, odkar je postala članica območja evra, zelo izboljšalo zaradi proračunskih omejitev iz Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Fiskalni okvir bi bilo mogoče kljub temu še precej izboljšati. Nedavno so bile sprejete številne pobude za izboljšanje fiskalnega upravljanja v Italiji. Za obvladovanje tradicionalno kratkoročne usmeritve proračunskih načrtov je vlada poleti 2008 sprejela triletni sveženj ukrepov, v katerem je natančneje določila letne cilje za posamezne postavke odhodkov in prihodkov ter pripravila tudi obsežne ukrepe za uresničevanje teh ciljev. To se po navedbah italijanskih organov ni ponovilo pri proračunu za leto 2010, zaradi negotovosti, povezane z gospodarskim upadom. Vendar je okvirni zakon o reformi proračunskega postopka, ki je bil sprejet leta 2009, zakonsko utemeljil triletno proračunsko perspektivo. Poenostavljena je bila tudi sestava državnega proračuna, kar je omogočilo enostavnejše razporejanje virov z večjim poudarkom na politikah.

Sprejetih je bilo tudi nekaj ukrepov za boljše spremljanja odhodkov na ravni ministrstev, kjer so porabo natančno nadzirali. Tudi ti izboljšavi sta bili vključeni v okvirni zakon in postali stalni sestavini proračunskega postopka. Čas bo pokazal, ali bo praktično izvajanje te reforme, ki bo trajalo nekaj let, obrodilo načrtovane rezultate pri boljšem nadzoru odhodkov in fiskalnem upravljanju. Velik izziv za fiskalno upravljanje je določitev in izvajanje novega okvira za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in spodbujal učinkovitost.

| (13) | Čeprav pomenita izvajanje pokojninskih reform in postopno zviševanje upokojitvene starosti javnih uslužbenk, ki je bilo uvedeno leta 2009, pozitiven razvoj, je pri sestavi socialnih odhodkov poudarek še vedno na veliki porabi za pokojnine. To vpliva na druge socialne odhodke in produktivnejše odhodke v podporo raziskovanja in inovacij, kar ima posledično lahko negativne učinke za potencial rasti. Ker se strategija konsolidacije v programskem obdobju poleg tega opira na prilagoditev na osnovi odhodkov, je potrebno znatno izboljšanje učinkovitosti, da ne bi ogrozili visoke ravni in kakovosti zagotovljenih storitev. Nedavna prizadevanja za izboljšanje uspešnosti in stroškovne učinkovitosti javne uprave ter za reformo organizacije učnega načrta na višjih srednjih šolah bi lahko srednje- do dolgoročno zagotovila pozitivne proračunske rezultate. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav pomenita izvajanje pokojninskih reform in postopno zviševanje upokojitvene starosti javnih uslužbenk, ki je bilo uvedeno leta 2009, pozitiven razvoj, je pri sestavi socialnih odhodkov poudarek še vedno na veliki porabi za pokojnine. To vpliva na druge socialne odhodke in produktivnejše odhodke v podporo raziskovanja in inovacij, kar ima posledično lahko negativne učinke za potencial rasti. Ker se strategija konsolidacije v programskem obdobju poleg tega opira na prilagoditev na osnovi odhodkov, je potrebno znatno izboljšanje učinkovitosti, da ne bi ogrozili visoke ravni in kakovosti zagotovljenih storitev. Nedavna prizadevanja za izboljšanje uspešnosti in stroškovne učinkovitosti javne uprave ter za reformo organizacije učnega načrta na višjih srednjih šolah bi lahko srednje- do dolgoročno zagotovila pozitivne proračunske rezultate.

| (14) | Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, ki je določena v programu, skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7). Vendar pa ob upoštevanju tveganj v zvezi s ciljnimi primanjkljaji proračunska strategija po letu 2011 morda ne bo več v skladu s priporočili Sveta. Zlasti ciljne primanjkljaje za obdobje 2011–2012 je treba utemeljiti s konkretnimi ukrepi, načrte za celotno obdobje pa ustrezno izboljšati, s tem pa obvladati tveganja zaradi morebitne manj ugodne rasti BDP in morebitnih odstopanj pri odhodkih. Isti sklep velja za strukturno prilagoditev, načrtovano v programu, ki morda ne bo popolnoma v skladu s priporočili Sveta. Če ta tveganja ne bodo primerno omejena in če načrti za konsolidacijo ne bodo v celoti izvedeni, proračunska strategija morda ne bo zadostovala, da bi se zelo visok delež državnega dolga v obdobju 2011–2012 ponovno začel zmanjševati. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, ki je določena v programu, skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7). Vendar pa ob upoštevanju tveganj v zvezi s ciljnimi primanjkljaji proračunska strategija po letu 2011 morda ne bo več v skladu s priporočili Sveta. Zlasti ciljne primanjkljaje za obdobje 2011–2012 je treba utemeljiti s konkretnimi ukrepi, načrte za celotno obdobje pa ustrezno izboljšati, s tem pa obvladati tveganja zaradi morebitne manj ugodne rasti BDP in morebitnih odstopanj pri odhodkih. Isti sklep velja za strukturno prilagoditev, načrtovano v programu, ki morda ne bo popolnoma v skladu s priporočili Sveta. Če ta tveganja ne bodo primerno omejena in če načrti za konsolidacijo ne bodo v celoti izvedeni, proračunska strategija morda ne bo zadostovala, da bi se zelo visok delež državnega dolga v obdobju 2011–2012 ponovno začel zmanjševati.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v svojih priporočilih iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Italijo, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Italija je to priporočilo upoštevala delno, saj ni predložila podatkov o obsežnih ukrepih, potrebnih za uresničitev dodatne konsolidacije, predvidene v obdobju 2011–2012. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v svojih priporočilih iz člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Italijo, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Italija je to priporočilo upoštevala delno, saj ni predložila podatkov o obsežnih ukrepih, potrebnih za uresničitev dodatne konsolidacije, predvidene v obdobju 2011–2012.

Splošni zaključek je, da je v program načrtovano le majhno zmanjšanje primanjkljaja s 5,3 % BDP v letu 2009 na 5 % BDP v letu 2010, in sicer zaradi prilagoditve na osnovi odhodkov, ki je bila sprejeta poleti 2008 in potrjena v proračunu za leto 2010. Nato se bo delež primanjkljaja predvidoma zmanjšal na manj kot 3 % do leta 2012, kar je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Strategija temelji na (i) nadaljnjem izvajanju prilagoditve na osnovi odhodkov za obdobje 2009–2011, ki je bila sprejeta poleti 2008, in (ii) dodatni konsolidaciji za 0,4 odstotne točke BDP v letu 2011 ter za nadaljnje 0,8 odstotne točke v letu 2012, kar pa ne temelji na širših ukrepih. Delež bruto dolga se bo predvidoma povečal z nekoliko več kakor 115 % BDP v letu 2009 na okoli 117 % BDP v letu 2010. Potem se bo po napovedih zmanjšal na 114,6 % BDP v letu 2012, skladno z načrtovanimi proračunskimi cilji in predpostavkami o gospodarski rasti. Vendar bi bila lahko deleža primanjkljaja in dolga višja od načrtovanih. Na splošno se makroekonomske predpostavke programa zdijo ugodne. Poleg pomanjkanja obsežnih ukrepov, na katerih bi temeljila načrtovana dodatna konsolidacija, bo izjemen izziv tudi uresničevanje napovedi gibanj, saj je v njih predvidena občutna omejitev odhodkov. Doseženi rezultati tako kažejo, da ni mogoče izključiti presežka odhodkov. Velik izziv za fiskalno upravljanje je izvajanje reforme proračunskega postopka in pravil fiskalnega federalizma, s čimer naj bi se povečala odgovornost lokalnih oblasti in zagotovila fiskalna disciplina. Poleg fiskalne konsolidacije, ki je pogoj za ohranjanje vzdržnosti javnih financ, tudi glede na zelo visok delež dolga, je za italijansko gospodarsko politiko v prihodnjih letih naslednji glavni izziv spodbujanje hitre in trajnostne oživitve rasti produktivnosti, da bi se ponovno vzpostavila konkurenčnost in povečala rast nizkega potencialnega BDP te države.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila po členu 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, se Italijo poziva, naj:

| (i) | dosledno izvaja načrtovano proračunsko prilagoditev, zlasti fiskalno konsolidacijo, predvideno v letu 2010, ter s konkretnimi ukrepi dopolni načrtovano konsolidacijo v letih 2011 in 2012, pri čemer mora biti pripravljena sprejeti potrebne konsolidacijske ukrepe, če se uresniči makroekonomski scenarij, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev proračunske politike izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga do referenčne vrednosti 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja načrtovano proračunsko prilagoditev, zlasti fiskalno konsolidacijo, predvideno v letu 2010, ter s konkretnimi ukrepi dopolni načrtovano konsolidacijo v letih 2011 in 2012, pri čemer mora biti pripravljena sprejeti potrebne konsolidacijske ukrepe, če se uresniči makroekonomski scenarij, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev proračunske politike izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga do referenčne vrednosti 60 % BDP;

| (ii) | zagotovi, da bo izvajanje reforme proračunskega postopka izboljšalo pogoje za nadzor odhodkov, prispevalo k vzdrževanju cilja zdravih javnih financ ter da bodo pravila fiskalnega federalizma izboljšala odgovornost lokalnih oblasti in spodbudila učinkovitost. |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi, da bo izvajanje reforme proračunskega postopka izboljšalo pogoje za nadzor odhodkov, prispevalo k vzdrževanju cilja zdravih javnih financ ter da bodo pravila fiskalnega federalizma izboljšala odgovornost lokalnih oblasti in spodbudila učinkovitost.

Italija naj ob upoštevanju okvirne naravo napovedi prihodkov in odhodkov v zadnjih letih prav tako dosledneje upošteva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja, in naj v prihodnjih posodobljenih različicah programov za stabilnost v poglavju o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi več podatkov o obsežnih ukrepih, ki so osnova za načrtovano konsolidacijo v teh letih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | — |
| PS feb. 2009 | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | — |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS jan. 2010 | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | — |
| PS feb. 2009 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | — |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | — |
| PS feb. 2009 | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | — |
| Neto posojan.je/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| KOM nov. 2009 | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | — |
| PS feb. 2009 | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | — |
| Javnofinančni prihodki (7)

  (% BDP) | PS jan. 2010 | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| KOM nov. 2009 | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | — |
| PS feb. 2009 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | — |
| Javnofinančni odhodki (7)

  (% BDP) | PS jan. 2010 | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| KOM nov. 2009 | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | — |
| PS feb. 2009 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | — |
| PS feb. 2009 | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | — |
| PS feb. 2009 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | — |
| PS feb. 2009 | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | — |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | — |
| PS feb. 2009 | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | — |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| KOM nov. 2009 | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | — |
| PS feb. 2009 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | — |
| program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

KOM nov. 2009

–1,0

–4,7

0,7

1,4

—

PS feb. 2009

–0,6

–2,0

0,3

1,0

—

Inflacija po HICP

(%)

PS jan. 2010

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,5

0,8

1,8

2,0

—

PS feb. 2009

3,5

1,2

1,7

2,0

—

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

KOM nov. 2009 (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

—

PS feb. 2009

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

—

Neto posojan.je/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS jan. 2010

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

KOM nov. 2009

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

—

PS feb. 2009

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

—

Javnofinančni prihodki (7)

(% BDP)

PS jan. 2010

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

KOM nov. 2009

46,0

46,3

45,5

45,4

—

PS feb. 2009

46,4

46,8

46,8

46,4

—

Javnofinančni odhodki (7)

(% BDP)

PS jan. 2010

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

KOM nov. 2009

48,8

51,6

50,8

50,5

—

PS feb. 2009

49,0

50,5

50,0

49,5

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

KOM nov. 2009

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

—

PS feb. 2009

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

KOM nov. 2009

2,4

–0,5

–0,6

0,1

—

PS feb. 2009

2,5

1,3

1,9

2,6

—

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

—

PS feb. 2009

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

—

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

—

PS feb. 2009

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

—

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

KOM nov. 2009

105,8

114,6

116,7

117,8

—

PS feb. 2009

105,9

110,5

112,0

111,6

—

program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009 in vmesna napoved iz februarja 2010 ter tudi druge, nove informacije.

(3)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenčnih programih posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Zlasti manjkajo obsežni ukrepi, ki so osnova za dodatno načrtovano konsolidacijo, potrebno za srednjeročno uresničevanje proračunskih ciljev. Deleži odhodkov in prihodkov, predstavljeni v programu za obdobje od 2011 do 2012, zato niso usklajeni s proračunskimi cilji. Poleg tega manjkajo neobvezni podatki o javnofinančnih odhodkih po namenu (razpredelnica 3 v Prilogi 2 h kodeksu ravnanja) ter o prostih finančnih sredstvih in neto finančnem dolgu (razpredelnica 4 v Prilogi 2 h kodeksu ravnanja).

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Based on estimated potential growth of 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % and 0,7 % respectively in the period 2008-2011.

(7)  Podatki o prihodkih in odhodkih, navedeni v programu, se navezujejo na gibanja na podlagi nespremenjene zakonodaje. Ciljni javnofinančni saldo vključuje dodatne ukrepe, katerih pozitivni vpliv leta 2011 bo znašal 0,4 % BDP in dodatnega 0,8 % leta 2012.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,2 % BDP v letu 2008, 0,6 % v letu 2009 in 0,1 % v letu 2010 ter v skladu z najnovejšim programom zmanjšujejo primanjkljaj. Na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi v letih 2008 in 2009 0,2 % BDP (zmanjšanje primanjkljaja). 0 % v letu 2010 in 0,1% of BDP v letu 2011 (povečanje primanjkljaja).

Vir:

program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/19

---

MNENJA SVETA

o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2009–2012

2010/C 142/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco za obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco za obdobje 2009–2012.

| (2) | Svetovna finančna kriza je še okrepila udarec, ki ga je povzročil upad notranjih posojil in cen nepremičnin v Latviji, saj se je zmanjšala razpoložljivost kreditov in so se zaostrili kreditni pogoji. Sočasen upad na zunanjih trgih je prizadel menjalni sektor. Depreciacija valut nekaterih glavnih trgovinskih partnerjev je dodatno prispevala k izgubi konkurenčnosti iz prejšnjih let.
  Latvijski finančni trgi in bančni sektor so bili od oktobra 2008 pod velikim pritiskom. Zato so latvijski organi zaprosili za mednarodno finančno pomoč, ki je bila zagotovljena konec leta 2008 (2) in pogojena z obsežno fiskalno konsolidacijo ter reformo finančnega sistema in strukturnimi reformami. Potem ko so se gospodarske in proračunske razmere v prvi polovici leta 2009 poslabšale veliko bolj, kot je bilo pričakovano, je vlada izvedla dodatne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, ki so bili deloma podprti s strukturnimi reformami. Glede na tovrstni razvoj dogodkov je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) PES priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2012. V drugi polovici leta 2009 se je izvozno usmerjeni sektor gospodarstva stabiliziral in začel kazati prve znake okrevanja. Vendar pa je upad domačega povpraševanja ostal zelo velik, predvsem zaradi znatnega poslabšanja na trgu dela in negativne rasti posojil. Kljub temu so izplačila mednarodne finančne pomoči, strogo izvajanje proračuna za leto 2009 in uspešno sprejetje proračuna za leto 2010 z dodatnimi ukrepi za fiskalno konsolidacijo pomagali utrditi zaupanje in izboljšali tržna pričakovanja v zvezi z Latvijo. Glavni izziv za gospodarsko politiko ostajata stabilizacija gospodarstva in vrnitev k trajnostnemu procesu zmanjševanja zaostanka. Gospodarska stabilizacija je precej odvisna od izpolnitve dolgoročnih pričakovanj, za kar pa je treba nujno izpeljati načrtovano pot fiskalne konsolidacije. Neposredno je vezana tudi na strukturno razumne in družbeno pravične fiskalne ukrepe ter na napredek pri prestrukturiranju gospodarstva v menjalni sektor. Glede na precejšnje poslabšanje zunanje konkurenčnosti v letih gospodarskega razmaha se zdi, da je treba še dodatno prilagoditi domače cene in povečati produktivnost. Strukturni skladi EU bi morali prispevati k okrepitvi menjalnega sektorja in omiliti recesijo.
  Strm upad domačega povpraševanja in sprostitev prostih zmogljivosti sta pomagala obstoječa neravnovesja uravnotežiti z zmanjšanjem inflacije in odpravo zunanjega primanjkljaja, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza. Zunanji saldo, ki je bil v letih gospodarskega razmaha očitno negativen in se je financiral z uvozom kapitala, povezanim z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanjih obveznosti, je leta 2009 dosegel ocenjeni presežek v višini več kot 8 % BDP, precejšnje presežke pa naj bi dosegel tudi v nadaljnjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna finančna kriza je še okrepila udarec, ki ga je povzročil upad notranjih posojil in cen nepremičnin v Latviji, saj se je zmanjšala razpoložljivost kreditov in so se zaostrili kreditni pogoji. Sočasen upad na zunanjih trgih je prizadel menjalni sektor. Depreciacija valut nekaterih glavnih trgovinskih partnerjev je dodatno prispevala k izgubi konkurenčnosti iz prejšnjih let.

Latvijski finančni trgi in bančni sektor so bili od oktobra 2008 pod velikim pritiskom. Zato so latvijski organi zaprosili za mednarodno finančno pomoč, ki je bila zagotovljena konec leta 2008 (2) in pogojena z obsežno fiskalno konsolidacijo ter reformo finančnega sistema in strukturnimi reformami. Potem ko so se gospodarske in proračunske razmere v prvi polovici leta 2009 poslabšale veliko bolj, kot je bilo pričakovano, je vlada izvedla dodatne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, ki so bili deloma podprti s strukturnimi reformami. Glede na tovrstni razvoj dogodkov je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) PES priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2012. V drugi polovici leta 2009 se je izvozno usmerjeni sektor gospodarstva stabiliziral in začel kazati prve znake okrevanja. Vendar pa je upad domačega povpraševanja ostal zelo velik, predvsem zaradi znatnega poslabšanja na trgu dela in negativne rasti posojil. Kljub temu so izplačila mednarodne finančne pomoči, strogo izvajanje proračuna za leto 2009 in uspešno sprejetje proračuna za leto 2010 z dodatnimi ukrepi za fiskalno konsolidacijo pomagali utrditi zaupanje in izboljšali tržna pričakovanja v zvezi z Latvijo. Glavni izziv za gospodarsko politiko ostajata stabilizacija gospodarstva in vrnitev k trajnostnemu procesu zmanjševanja zaostanka. Gospodarska stabilizacija je precej odvisna od izpolnitve dolgoročnih pričakovanj, za kar pa je treba nujno izpeljati načrtovano pot fiskalne konsolidacije. Neposredno je vezana tudi na strukturno razumne in družbeno pravične fiskalne ukrepe ter na napredek pri prestrukturiranju gospodarstva v menjalni sektor. Glede na precejšnje poslabšanje zunanje konkurenčnosti v letih gospodarskega razmaha se zdi, da je treba še dodatno prilagoditi domače cene in povečati produktivnost. Strukturni skladi EU bi morali prispevati k okrepitvi menjalnega sektorja in omiliti recesijo.

Strm upad domačega povpraševanja in sprostitev prostih zmogljivosti sta pomagala obstoječa neravnovesja uravnotežiti z zmanjšanjem inflacije in odpravo zunanjega primanjkljaja, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza. Zunanji saldo, ki je bil v letih gospodarskega razmaha očitno negativen in se je financiral z uvozom kapitala, povezanim z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanjih obveznosti, je leta 2009 dosegel ocenjeni presežek v višini več kot 8 % BDP, precejšnje presežke pa naj bi dosegel tudi v nadaljnjem programskem obdobju.

| (3) | Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize predvsem ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti posojil in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza srednjeročno vpliva tudi na potencialno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na rast potencialnega proizvoda in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Za Latvijo je pomembno predvsem, da pospeši izvajanje obsežnih strukturnih reform na področjih proračunskega upravljanja in upravljanja javnega sektorja, izboljša ravni usposobljenosti kot del prizadevanja za dvig produktivnosti in učinkovito izkoristi razpoložljive strukturne sklade EU. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize predvsem ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti posojil in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza srednjeročno vpliva tudi na potencialno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na rast potencialnega proizvoda in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Za Latvijo je pomembno predvsem, da pospeši izvajanje obsežnih strukturnih reform na področjih proračunskega upravljanja in upravljanja javnega sektorja, izboljša ravni usposobljenosti kot del prizadevanja za dvig produktivnosti in učinkovito izkoristi razpoložljive strukturne sklade EU.

| (4) | Makroekonomski scenarij, ki je podlaga programa, predvideva, da se bo realni BDP po ocenjenem izjemno hudem 18-odstotnem padcu proizvodnje leta 2009 znižal za dodatne 4 % leta 2010 in nato povečal za 2 % leta 2011 in 3,8 % leta 2012. Pričakovan prehod na ponovno pozitivno rast gre pripisati zunanjemu sektorju in v manjši meri naložbam v osnovna sredstva, medtem ko se bosta zasebna poraba in splošno domače povpraševanje znatno razmahnila šele pozneje v programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi ta scenarij verjeten, toda zaradi hude recesije je negotovost zelo velika.
  Medtem ko je projekcija glede opazne deflacije za leto 2010, navedene v programu, realistična, bi bila lahko pri stopnji nadaljnje deflacije, napovedane za leto 2011, hitrost obnovitve stabilnosti cen podcenjena. Zunanji saldo naj bi v programskem obdobju še vedno dosegal visok presežek, kar se na splošno zdi verjetno, čeprav se zdijo pričakovani presežki visoki. Monetarne predpostavke in predpostavke o deviznem tečaju iz programa so v skladu z makroekonomskim scenarijem. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, ki je podlaga programa, predvideva, da se bo realni BDP po ocenjenem izjemno hudem 18-odstotnem padcu proizvodnje leta 2009 znižal za dodatne 4 % leta 2010 in nato povečal za 2 % leta 2011 in 3,8 % leta 2012. Pričakovan prehod na ponovno pozitivno rast gre pripisati zunanjemu sektorju in v manjši meri naložbam v osnovna sredstva, medtem ko se bosta zasebna poraba in splošno domače povpraševanje znatno razmahnila šele pozneje v programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi ta scenarij verjeten, toda zaradi hude recesije je negotovost zelo velika.

Medtem ko je projekcija glede opazne deflacije za leto 2010, navedene v programu, realistična, bi bila lahko pri stopnji nadaljnje deflacije, napovedane za leto 2011, hitrost obnovitve stabilnosti cen podcenjena. Zunanji saldo naj bi v programskem obdobju še vedno dosegal visok presežek, kar se na splošno zdi verjetno, čeprav se zdijo pričakovani presežki visoki. Monetarne predpostavke in predpostavke o deviznem tečaju iz programa so v skladu z makroekonomskim scenarijem.

| (5) | V programu je javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 ocenjen na 10,0 % BDP. Veliko povečanje primanjkljaja s 4,1 % BDP leta 2008 je predvsem posledica vpliva krize na javne finance, čeprav je bil 16. junija 2009 v posvetovanju z mednarodnimi posojilodajalci sprejet restriktivni rebalans proračuna, ki je vključeval konsolidacijo v višini 4,4 % BDP, skoraj izključno na račun porabe. Davčni prihodki so kljub zvišanju DDV in trošarinskih stopenj na začetku leta 2009 nominalno padli za četrtino v primerjavi z letom 2008. Glede na program in v skladu z zavezami v okviru mednarodne finančne pomoči naj bi fiskalna politika v celotnem programskem obdobju ostala strogo restriktivna, ker ni fiskalnega manevrskega prostora in je treba odpraviti gospodarska neravnovesja. To je v skladu z izhodno strategijo, ki jo je za Latvijo priporočil Svet in ki temelji na zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012. |
| --- | --- |

(5)

V programu je javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 ocenjen na 10,0 % BDP. Veliko povečanje primanjkljaja s 4,1 % BDP leta 2008 je predvsem posledica vpliva krize na javne finance, čeprav je bil 16. junija 2009 v posvetovanju z mednarodnimi posojilodajalci sprejet restriktivni rebalans proračuna, ki je vključeval konsolidacijo v višini 4,4 % BDP, skoraj izključno na račun porabe. Davčni prihodki so kljub zvišanju DDV in trošarinskih stopenj na začetku leta 2009 nominalno padli za četrtino v primerjavi z letom 2008. Glede na program in v skladu z zavezami v okviru mednarodne finančne pomoči naj bi fiskalna politika v celotnem programskem obdobju ostala strogo restriktivna, ker ni fiskalnega manevrskega prostora in je treba odpraviti gospodarska neravnovesja. To je v skladu z izhodno strategijo, ki jo je za Latvijo priporočil Svet in ki temelji na zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012.

| (6) | Državni proračun v letu 2010, ki ga je latvijski parlament sprejel 1. decembra 2009, vključuje dodatno diskrecijsko konsolidacijsko prilagoditev v višini 4,2 % BDP, kot je navedeno v okviru plačilnobilančne pomoči in potrjeno v priporočilu Sveta za Latvijo z dne 7. julija 2009. Konsolidacija je precej enakomerno porazdeljena med odhodke (2,0 % BDP) in prihodke (2,2 % BDP). Fiskalna prilagoditev v zvezi s prihodki vodi do precejšnjega povečanja, pričakovanega za delež prihodkov (+ 2,4 % BDP; znaten učinek imenovalca je skoraj neposredno izravnan z ustreznim zmanjšanjem davčnih osnov).
  Vendar naj bi se primarni delež odhodkov kljub znatni konsolidacijski prilagoditvi zmanjšal samo za 0,2 % BDP (vključno s prenesenim vplivom ukrepov iz junija 2009), predvsem zaradi precejšnjega učinka imenovalca. Med ukrepi v zvezi s prihodki so povečanje stopnje dohodnine (+ 0,8 % BDP), različne reforme za večjo nevtralnost dohodninskega sistema in sistema socialnih prispevkov (+ 0,8 % BDP) ter dodatna obdavčitev nepremičnin (+ 0,3 % BDP, vključno s postopno razširitvijo osnove na stanovanjsko lastnino), progresivna obdavčitev uporabe avtomobilov (+ 0,2 % BDP) in višje trošarine za plin in tobak. V zvezi z odhodki so bila v proračunu za leto 2010 predvidena znatna zmanjšanja odhodkov, ki temeljijo predvsem na strukturnih reformah s srednjeročnim vplivom, zlasti združitvah/ukinitvah agencij in institucij pod pristojnostjo ministrstev za kmetijstvo, kulturo, izobraževanje in obrambo, in dodatna zmanjšanja v višini 0,5 % BDP pri odhodkih za vzdrževanje prometne infrastrukture in subvencijah. Z dodatnim zmanjšanjem plač v javni upravi na lokalni ravni naj bi se prihranilo 0,4 % BDP, prihranki zaradi nižjih nadomestil za primer bolezni, brezposelnost, materinstvo in očetovstvo nad določenim pragom pa znašajo 0,2 % BDP. Uporaba enkratnih ukrepov je omejena. Glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov iz programa naj bi se strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) izboljšal za nekoliko več kot 2 % (z – 7,6 % na – 5,5 %), kar je v skladu s potrebno restriktivno fiskalno naravnanostjo. Izboljšanje je manjše kot znesek konsolidacijskih ukrepov ob upoštevanju mehanskega zmanjševanja davčnih osnov in povečanja odhodkov za obresti za 1,1 % BDP. |
| --- | --- |

(6)

Državni proračun v letu 2010, ki ga je latvijski parlament sprejel 1. decembra 2009, vključuje dodatno diskrecijsko konsolidacijsko prilagoditev v višini 4,2 % BDP, kot je navedeno v okviru plačilnobilančne pomoči in potrjeno v priporočilu Sveta za Latvijo z dne 7. julija 2009. Konsolidacija je precej enakomerno porazdeljena med odhodke (2,0 % BDP) in prihodke (2,2 % BDP). Fiskalna prilagoditev v zvezi s prihodki vodi do precejšnjega povečanja, pričakovanega za delež prihodkov (+ 2,4 % BDP; znaten učinek imenovalca je skoraj neposredno izravnan z ustreznim zmanjšanjem davčnih osnov).

Vendar naj bi se primarni delež odhodkov kljub znatni konsolidacijski prilagoditvi zmanjšal samo za 0,2 % BDP (vključno s prenesenim vplivom ukrepov iz junija 2009), predvsem zaradi precejšnjega učinka imenovalca. Med ukrepi v zvezi s prihodki so povečanje stopnje dohodnine (+ 0,8 % BDP), različne reforme za večjo nevtralnost dohodninskega sistema in sistema socialnih prispevkov (+ 0,8 % BDP) ter dodatna obdavčitev nepremičnin (+ 0,3 % BDP, vključno s postopno razširitvijo osnove na stanovanjsko lastnino), progresivna obdavčitev uporabe avtomobilov (+ 0,2 % BDP) in višje trošarine za plin in tobak. V zvezi z odhodki so bila v proračunu za leto 2010 predvidena znatna zmanjšanja odhodkov, ki temeljijo predvsem na strukturnih reformah s srednjeročnim vplivom, zlasti združitvah/ukinitvah agencij in institucij pod pristojnostjo ministrstev za kmetijstvo, kulturo, izobraževanje in obrambo, in dodatna zmanjšanja v višini 0,5 % BDP pri odhodkih za vzdrževanje prometne infrastrukture in subvencijah. Z dodatnim zmanjšanjem plač v javni upravi na lokalni ravni naj bi se prihranilo 0,4 % BDP, prihranki zaradi nižjih nadomestil za primer bolezni, brezposelnost, materinstvo in očetovstvo nad določenim pragom pa znašajo 0,2 % BDP. Uporaba enkratnih ukrepov je omejena. Glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov iz programa naj bi se strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) izboljšal za nekoliko več kot 2 % (z – 7,6 % na – 5,5 %), kar je v skladu s potrebno restriktivno fiskalno naravnanostjo. Izboljšanje je manjše kot znesek konsolidacijskih ukrepov ob upoštevanju mehanskega zmanjševanja davčnih osnov in povečanja odhodkov za obresti za 1,1 % BDP.

| (7) | Fiskalni načrt, predstavljen v programu, se ujema z načrtom, dogovorjenim v okviru finančnobilančne pomoči, tj. omejitev primanjkljajev na 6 % in 3 % BDP leta 2011 in leta 2012, ter je v skladu s priporočilom Sveta z dne 7. julija 2009 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012.
  Za dosego teh fiskalnih ciljev so potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi, kot je priporočil Svet in je predvideno v dodatnem memorandumu o soglasju iz februarja 2010. Če se upoštevajo ponovni izračuni strukturnega salda, ki so jih opravile službe Komisije na podlagi podatkov v programu v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, posodobljena različica programa za konvergenco v programskem obdobju ne dosega srednjeročnega proračunskega cilja (MTO) strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP (4). Glede na najnovejše projekcije in višino dolga srednjeročni proračunski cilj kljub temu odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Ob upoštevanju strukturnega salda, kot so ga izračunale službe Komisije, znaša ustrezna fiskalna prilagoditev 3,75 % v dveh letih, z določenim poudarkom na letu 2011. Scenarij za leto 2011 in leto 2012 že temelji na več ukrepih v zvezi s prihodki in odhodki, ki so jih predstavili latvijski organi in ki so se jim zavezali v okviru plačilnobilančne pomoči. V zvezi z odhodki nameravajo latvijski organi izvesti obširen pregled prejemkov iz socialnega zavarovanja in pokojninskih sistemov, pri čemer je cilj zadnjega ohraniti prihodnjo vzdržnost in ustreznost treh stebrov pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(7)

Fiskalni načrt, predstavljen v programu, se ujema z načrtom, dogovorjenim v okviru finančnobilančne pomoči, tj. omejitev primanjkljajev na 6 % in 3 % BDP leta 2011 in leta 2012, ter je v skladu s priporočilom Sveta z dne 7. julija 2009 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012.

Za dosego teh fiskalnih ciljev so potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi, kot je priporočil Svet in je predvideno v dodatnem memorandumu o soglasju iz februarja 2010. Če se upoštevajo ponovni izračuni strukturnega salda, ki so jih opravile službe Komisije na podlagi podatkov v programu v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, posodobljena različica programa za konvergenco v programskem obdobju ne dosega srednjeročnega proračunskega cilja (MTO) strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP (4). Glede na najnovejše projekcije in višino dolga srednjeročni proračunski cilj kljub temu odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Ob upoštevanju strukturnega salda, kot so ga izračunale službe Komisije, znaša ustrezna fiskalna prilagoditev 3,75 % v dveh letih, z določenim poudarkom na letu 2011. Scenarij za leto 2011 in leto 2012 že temelji na več ukrepih v zvezi s prihodki in odhodki, ki so jih predstavili latvijski organi in ki so se jim zavezali v okviru plačilnobilančne pomoči. V zvezi z odhodki nameravajo latvijski organi izvesti obširen pregled prejemkov iz socialnega zavarovanja in pokojninskih sistemov, pri čemer je cilj zadnjega ohraniti prihodnjo vzdržnost in ustreznost treh stebrov pokojninskega sistema.

| (8) | V prihodnosti je lahko razvoj dogodkov slabši od projekcij v programu, če se upoštevajo obseg še preostale prilagoditve ob medlem gospodarskem utripu, negotovost glede prihodnjih trendov prihodkov in ukrepov, na katerih bi morala temeljiti konsolidacija, ter obseg reform, ki jih je še treba izvesti v podporo trajnostnemu okrevanju. Kot se priznava v programu, je zagotovitev stabilnosti finančnega sektorja pomemben pogoj za oživitev gospodarstva. Kar zadeva politična in izvajalska tveganja, bi bila lahko vlada zaradi obsega fiskalnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti, izpostavljena pravnim težavam, medtem ko bi se lahko izkazalo, da je zaradi bližajočih se volitev in glede na veliko dosedanjo konsolidacijo poleg že sprejetih obsežnih ukrepov težko poiskati dodatne ukrepe, potrebne za izpolnitev ciljev programa za leti 2011 in 2012.
  Po drugi strani obstaja zelo močna spodbuda za latvijske organe, da izpolnijo zavezujoče obveznosti, prevzete na podlagi programa plačilnobilančne pomoči. Poleg tega so latvijski organi s konsolidacijo, opravljeno do sedaj, prepričljivo dokazali, da so sposobni zadovoljivo uresničiti zelo obsežno konsolidacijsko prilagoditev. Tveganja v zvezi s proračunskimi projekcijami in makroekonomskim scenarijem se torej zdijo na splošno uravnotežena v celotnem programskem obdobju. |
| --- | --- |

(8)

V prihodnosti je lahko razvoj dogodkov slabši od projekcij v programu, če se upoštevajo obseg še preostale prilagoditve ob medlem gospodarskem utripu, negotovost glede prihodnjih trendov prihodkov in ukrepov, na katerih bi morala temeljiti konsolidacija, ter obseg reform, ki jih je še treba izvesti v podporo trajnostnemu okrevanju. Kot se priznava v programu, je zagotovitev stabilnosti finančnega sektorja pomemben pogoj za oživitev gospodarstva. Kar zadeva politična in izvajalska tveganja, bi bila lahko vlada zaradi obsega fiskalnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti, izpostavljena pravnim težavam, medtem ko bi se lahko izkazalo, da je zaradi bližajočih se volitev in glede na veliko dosedanjo konsolidacijo poleg že sprejetih obsežnih ukrepov težko poiskati dodatne ukrepe, potrebne za izpolnitev ciljev programa za leti 2011 in 2012.

Po drugi strani obstaja zelo močna spodbuda za latvijske organe, da izpolnijo zavezujoče obveznosti, prevzete na podlagi programa plačilnobilančne pomoči. Poleg tega so latvijski organi s konsolidacijo, opravljeno do sedaj, prepričljivo dokazali, da so sposobni zadovoljivo uresničiti zelo obsežno konsolidacijsko prilagoditev. Tveganja v zvezi s proračunskimi projekcijami in makroekonomskim scenarijem se torej zdijo na splošno uravnotežena v celotnem programskem obdobju.

| (9) | Bruto javni dolg je v letu 2009 ocenjen na 34,8 % BDP, pri čemer se je povečal z 19,5 % leta 2008. Delež dolga naj bi v programskem obdobju strmo narasel za dodatnih 22 odstotnih točk, predvsem zaradi velikih fiskalnih primanjkljajev, pa tudi zaradi znatnega pozitivnega usklajevanja stanj in tokov v višini 8 % BDP leta 2010, ko naj bi izplačila v višini približno 15 % BDP različnih mednarodnih posojilodajalcev več kot pokrivala stroge proračunske potrebe. Vendar pa končni strošek ukrepov podpore za bančni sektor pomeni tveganje v letih 2011 in 2012. Zato obstajajo tveganja v zvezi s projekcijo v programu, po kateri je delež dolga na najvišji točki rahlo pod 60 % leta 2011. Projekcija za zadnje leto programa – 2012 – je 56,8 % BDP. Čeprav naj bi delež dolga v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, naj bi do leta 2011 hitro naraščal. |
| --- | --- |

(9)

Bruto javni dolg je v letu 2009 ocenjen na 34,8 % BDP, pri čemer se je povečal z 19,5 % leta 2008. Delež dolga naj bi v programskem obdobju strmo narasel za dodatnih 22 odstotnih točk, predvsem zaradi velikih fiskalnih primanjkljajev, pa tudi zaradi znatnega pozitivnega usklajevanja stanj in tokov v višini 8 % BDP leta 2010, ko naj bi izplačila v višini približno 15 % BDP različnih mednarodnih posojilodajalcev več kot pokrivala stroge proračunske potrebe. Vendar pa končni strošek ukrepov podpore za bančni sektor pomeni tveganje v letih 2011 in 2012. Zato obstajajo tveganja v zvezi s projekcijo v programu, po kateri je delež dolga na najvišji točki rahlo pod 60 % leta 2011. Projekcija za zadnje leto programa – 2012 – je 56,8 % BDP. Čeprav naj bi delež dolga v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, naj bi do leta 2011 hitro naraščal.

| (10) | Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim pred krizo, in bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo, je razvidno, da bi proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki skoraj stabilizirala delež dolga v razmerju do BDP do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim pred krizo, in bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo, je razvidno, da bi proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki skoraj stabilizirala delež dolga v razmerju do BDP do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je zaradi že uvedenih pokojninskih reform očitno nižji od povprečja EU. Vendar pa proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, veča proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.
  Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (5) ocenjena kot velika. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je zaradi že uvedenih pokojninskih reform očitno nižji od povprečja EU. Vendar pa proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, veča proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.

Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (5) ocenjena kot velika.

| (12) | Prociklična fiskalna politika, ki se je izvajala v letih pred krizo, zahteva močno okrepitev proračunskega okvira in sistema upravljanja javnih financ. Določen napredek je že bil dosežen, načrtovanih pa je še več pobud. Potreba po odpravi nepotrebnih togosti v proračunu za izboljšanje prožnosti porabe je bila obravnavana v Uredbi Kabineta z dne 3. novembra 2009, pri čemer je bil minister za finance pooblaščen, da lahko prerazporedi sredstva za en proračunski subjekt po programih, podprogramih in ekonomskih kategorijah odhodkov. Nadzor nad odhodki v zvezi s strukturnimi skladi EU je bil izboljšan s spremembami v zakonu o državnem proračunu v okviru proračuna za leto 2010. Ministrstvo za finance bo v sodelovanju z drugimi zadevnimi institucijami pripravilo in predložilo osnutek zakona o fiskalni disciplini, da se zagotovi proticiklična fiskalna disciplina na vseh ravneh javne uprave. Nekateri obširni pregledi bodo verjetno izboljšali postopek dajanja prednosti in odločanja pred oblikovanjem naslednjih proračunov: načrtovana je analiza vseh storitev javnih institucij, s katero naj bi se presodilo, ali je treba take storitve nadaljevati, ukiniti ali oddati podizvajalcem, opravljen pa naj bi bil tudi pregled javnih podjetij v zvezi z njihovim morebitnim prestrukturiranjem. Za podporo fiskalni konsolidaciji je treba uvesti tudi učinkovite sankcije za zlorabo javnih sredstev s strani posameznikov, izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov ter okrepiti spremljanje odprtih in načrtovanih obveznosti. |
| --- | --- |

(12)

Prociklična fiskalna politika, ki se je izvajala v letih pred krizo, zahteva močno okrepitev proračunskega okvira in sistema upravljanja javnih financ. Določen napredek je že bil dosežen, načrtovanih pa je še več pobud. Potreba po odpravi nepotrebnih togosti v proračunu za izboljšanje prožnosti porabe je bila obravnavana v Uredbi Kabineta z dne 3. novembra 2009, pri čemer je bil minister za finance pooblaščen, da lahko prerazporedi sredstva za en proračunski subjekt po programih, podprogramih in ekonomskih kategorijah odhodkov. Nadzor nad odhodki v zvezi s strukturnimi skladi EU je bil izboljšan s spremembami v zakonu o državnem proračunu v okviru proračuna za leto 2010. Ministrstvo za finance bo v sodelovanju z drugimi zadevnimi institucijami pripravilo in predložilo osnutek zakona o fiskalni disciplini, da se zagotovi proticiklična fiskalna disciplina na vseh ravneh javne uprave. Nekateri obširni pregledi bodo verjetno izboljšali postopek dajanja prednosti in odločanja pred oblikovanjem naslednjih proračunov: načrtovana je analiza vseh storitev javnih institucij, s katero naj bi se presodilo, ali je treba take storitve nadaljevati, ukiniti ali oddati podizvajalcem, opravljen pa naj bi bil tudi pregled javnih podjetij v zvezi z njihovim morebitnim prestrukturiranjem. Za podporo fiskalni konsolidaciji je treba uvesti tudi učinkovite sankcije za zlorabo javnih sredstev s strani posameznikov, izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov ter okrepiti spremljanje odprtih in načrtovanih obveznosti.

| (13) | Na kakovost javnih financ bodo verjetno pozitivno vplivale občutne spremembe v zvezi s strukturo prihodkov, vključno s povečanim poudarkom na učinkovitejšem in pravičnejšem obdavčenju premoženja. Vendar pa bo po povečanju stopnje dohodnine davčna obremenitev dela ostala visoka. Dosledna dolgoročnejša davčna strategija bi pomagala optimizirati vpliv strukture obdavčenja na rast. Oblikovanje ustreznih upravnih in pravnih sredstev za boj proti sivi ekonomiji se prav tako zdi nujno za zagotovitev uspeha tekoče fiskalne konsolidacije. Ker so se sredstva zaradi konsolidacijskih potreb skrčila, je bilo sprejetih več pomembnih ukrepov za okrepitev učinkovitosti javne porabe. Z okrepitvijo zmogljivosti državnega zavoda za zaposlovanje bi se lahko izboljšala učinkovitost ukrepov za aktivacijo trga dela. Splošneje, pravočasno in ciljno usmerjeno financiranje, povezano z uporabo strukturnih skladov EU, se bo verjetno izkazalo za koristno pri omilitvi vpliva gospodarske krize. Z zakonom o nagrajevanju državnih uradnikov in uslužbencev institucij osrednje in lokalne uprave, sprejetim 1. decembra 2009, so združeni vsi predpisi za zaposlene v javnem sektorju in oblikovane dodatne spodbude zanje z okrepitvijo preglednosti sistema nagrajevanja, medtem ko je za proračunske organe na različnih ravneh uprave poostren nadzor odhodkov in podprt postopek konsolidacije. |
| --- | --- |

(13)

Na kakovost javnih financ bodo verjetno pozitivno vplivale občutne spremembe v zvezi s strukturo prihodkov, vključno s povečanim poudarkom na učinkovitejšem in pravičnejšem obdavčenju premoženja. Vendar pa bo po povečanju stopnje dohodnine davčna obremenitev dela ostala visoka. Dosledna dolgoročnejša davčna strategija bi pomagala optimizirati vpliv strukture obdavčenja na rast. Oblikovanje ustreznih upravnih in pravnih sredstev za boj proti sivi ekonomiji se prav tako zdi nujno za zagotovitev uspeha tekoče fiskalne konsolidacije. Ker so se sredstva zaradi konsolidacijskih potreb skrčila, je bilo sprejetih več pomembnih ukrepov za okrepitev učinkovitosti javne porabe. Z okrepitvijo zmogljivosti državnega zavoda za zaposlovanje bi se lahko izboljšala učinkovitost ukrepov za aktivacijo trga dela. Splošneje, pravočasno in ciljno usmerjeno financiranje, povezano z uporabo strukturnih skladov EU, se bo verjetno izkazalo za koristno pri omilitvi vpliva gospodarske krize. Z zakonom o nagrajevanju državnih uradnikov in uslužbencev institucij osrednje in lokalne uprave, sprejetim 1. decembra 2009, so združeni vsi predpisi za zaposlene v javnem sektorju in oblikovane dodatne spodbude zanje z okrepitvijo preglednosti sistema nagrajevanja, medtem ko je za proračunske organe na različnih ravneh uprave poostren nadzor odhodkov in podprt postopek konsolidacije.

| (14) | Latvijo je kriza zelo prizadela, tako da se je morala zateči k mednarodni finančni pomoči. Šibkost trga dela, zmanjševanje deleža posojilnih finančnih instrumentov in potreba po fiskalni konsolidaciji bodo zavlačevali oživitev gospodarstva, čeprav obstajajo pozitivni znaki, da so se kazalniki konkurenčnosti začeli izboljševati. Pritiski finančnih trgov so se od poletja 2009 precej polegli, kljub temu je položaj še vedno močno odvisen od nadaljnjih ukrepov za reševanje preostalih izzivov. Nadzor finančnega sektorja je bil okrepljen, vključno z boljšim sodelovanjem s tujimi nadzornimi organi, sprejeti pa so bili tudi ukrepi za zagotovitev ustrezne kapitalizacije v bančnem sistemu. Latvija je sprejela drzne ukrepe za konsolidacijo javnih financ.
  Doseganje trajnostne izboljšave javnih financ ob zagotavljanju poštene delitve bremena in podpiranju konkurenčnosti gospodarstva bi bilo mogoče podpreti z nadaljnjo okrepitvijo črpanja in upravljanja strukturnih skladov EU, s poudarkom na ukrepih, ki podpirajo tuje neposredne naložbe in podjetja, ki ustvarjajo izvoz, z ustreznim usposabljanjem in izobraževanjem delovne sile ter jasnejšimi prednostnimi nalogami za konkurenčnost in politiko v zvezi z raziskavami in razvojem. |
| --- | --- |

(14)

Latvijo je kriza zelo prizadela, tako da se je morala zateči k mednarodni finančni pomoči. Šibkost trga dela, zmanjševanje deleža posojilnih finančnih instrumentov in potreba po fiskalni konsolidaciji bodo zavlačevali oživitev gospodarstva, čeprav obstajajo pozitivni znaki, da so se kazalniki konkurenčnosti začeli izboljševati. Pritiski finančnih trgov so se od poletja 2009 precej polegli, kljub temu je položaj še vedno močno odvisen od nadaljnjih ukrepov za reševanje preostalih izzivov. Nadzor finančnega sektorja je bil okrepljen, vključno z boljšim sodelovanjem s tujimi nadzornimi organi, sprejeti pa so bili tudi ukrepi za zagotovitev ustrezne kapitalizacije v bančnem sistemu. Latvija je sprejela drzne ukrepe za konsolidacijo javnih financ.

Doseganje trajnostne izboljšave javnih financ ob zagotavljanju poštene delitve bremena in podpiranju konkurenčnosti gospodarstva bi bilo mogoče podpreti z nadaljnjo okrepitvijo črpanja in upravljanja strukturnih skladov EU, s poudarkom na ukrepih, ki podpirajo tuje neposredne naložbe in podjetja, ki ustvarjajo izvoz, z ustreznim usposabljanjem in izobraževanjem delovne sile ter jasnejšimi prednostnimi nalogami za konkurenčnost in politiko v zvezi z raziskavami in razvojem.

| (15) | Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočili Sveta v skladu s členom 104(7) PES in cilji glede primanjkljaja, določenimi v okviru plačilnobilančne pomoči. Ob upoštevanju tveganj se tudi od leta 2011 proračunska strategija na splošno zdi skladna s cilji glede primanjkljaja, določenimi v obeh okvirih, in izraža željo organov, da bi leta 2012 dosegli skladnost z maastrichtskimi merili in pridružitev euroobmočju do leta 2014. Fiskalna politika naj bi zdaj zagotavljala nemoteno sodelovanje v MDT II, saj se na izzive, ki jih je sprožila huda recesija, odziva z ambicioznim zmanjševanjem velikega strukturnega primanjkljaja, ki je v teku. Vendar pa je povprečno letno izboljšanje strukturnega salda v višini približno 2 % BDP, med drugim zaradi povečanja odhodkov za obresti za skoraj 2 % BDP in mehanskega zmanjševanja davčnih osnov na začetku obdobja, manjše od povprečne letne fiskalne prilagoditve v višini najmanj 2,75 % v obdobju 2010–2012, ki ga je julija 2009 priporočil Svet. Ciklično prilagojene in strukturne salde pa je treba vseeno razlagati previdno, ker obstajajo precejšnje negotovosti glede ocen potencialne rasti in proizvodnih vrzeli v Latviji in ker lahko izjemno spremenljive gospodarske razmere od leta 2008 privedejo do tega, da standardne elastičnosti vpliva izjemnega upada gospodarske rasti v Latviji na proračun ne zajemajo zadostno. Splošno gledano in glede na uravnotežena tveganja ter ob upoštevanju obsega že sprejetih ali predstavljenih diskrecijskih ukrepov se zdi diskrecijska fiskalna prilagoditev, kot je načrtovana v programu, na splošno v skladu z julijskimi priporočili Sveta.
  Vendar pa glede na obseg preostale fiskalne prilagoditve, ki jo je treba izvesti in ki še ni podprta s popolnoma opredeljenimi ukrepi, obstaja tveganje, da bodo proračunski rezultati slabši, kot je načrtovano, čeprav to tveganje izravnavajo obvezujoče zaveze, dane na podlagi sporazumov o mednarodni finančni pomoči, in dosedanje evidence organov o izpolnjevanju teh zavez. Zato je toliko bolj pomembno, da latvijski organi izboljšajo proračunski okvir in postopke odločanja, kot je načrtovano v letu 2010. |
| --- | --- |

(15)

Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočili Sveta v skladu s členom 104(7) PES in cilji glede primanjkljaja, določenimi v okviru plačilnobilančne pomoči. Ob upoštevanju tveganj se tudi od leta 2011 proračunska strategija na splošno zdi skladna s cilji glede primanjkljaja, določenimi v obeh okvirih, in izraža željo organov, da bi leta 2012 dosegli skladnost z maastrichtskimi merili in pridružitev euroobmočju do leta 2014. Fiskalna politika naj bi zdaj zagotavljala nemoteno sodelovanje v MDT II, saj se na izzive, ki jih je sprožila huda recesija, odziva z ambicioznim zmanjševanjem velikega strukturnega primanjkljaja, ki je v teku. Vendar pa je povprečno letno izboljšanje strukturnega salda v višini približno 2 % BDP, med drugim zaradi povečanja odhodkov za obresti za skoraj 2 % BDP in mehanskega zmanjševanja davčnih osnov na začetku obdobja, manjše od povprečne letne fiskalne prilagoditve v višini najmanj 2,75 % v obdobju 2010–2012, ki ga je julija 2009 priporočil Svet. Ciklično prilagojene in strukturne salde pa je treba vseeno razlagati previdno, ker obstajajo precejšnje negotovosti glede ocen potencialne rasti in proizvodnih vrzeli v Latviji in ker lahko izjemno spremenljive gospodarske razmere od leta 2008 privedejo do tega, da standardne elastičnosti vpliva izjemnega upada gospodarske rasti v Latviji na proračun ne zajemajo zadostno. Splošno gledano in glede na uravnotežena tveganja ter ob upoštevanju obsega že sprejetih ali predstavljenih diskrecijskih ukrepov se zdi diskrecijska fiskalna prilagoditev, kot je načrtovana v programu, na splošno v skladu z julijskimi priporočili Sveta.

Vendar pa glede na obseg preostale fiskalne prilagoditve, ki jo je treba izvesti in ki še ni podprta s popolnoma opredeljenimi ukrepi, obstaja tveganje, da bodo proračunski rezultati slabši, kot je načrtovano, čeprav to tveganje izravnavajo obvezujoče zaveze, dane na podlagi sporazumov o mednarodni finančni pomoči, in dosedanje evidence organov o izpolnjevanju teh zavez. Zato je toliko bolj pomembno, da latvijski organi izboljšajo proračunski okvir in postopke odločanja, kot je načrtovano v letu 2010.

| (16) | Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov. Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 104(7) PES z dne 7. julija 2009 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja Latvijo pozval tudi, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco. Latvija je ravnala popolnoma v skladu s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov. Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 104(7) PES z dne 7. julija 2009 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja Latvijo pozval tudi, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco. Latvija je ravnala popolnoma v skladu s tem priporočilom.

Splošni sklep je, da Latvija v skladu s priporočili Sveta izvaja obsežno fiskalno konsolidacijo in gospodarsko prilagajanje, ki temeljita na sprejetju proračuna za leto 2010 na podlagi visokokakovostnih ukrepov, obsežnih reformah v javnem sektorju, izboljšanem črpanju strukturnih skladov EU, ciljno usmerjenih politikah trga dela ter ukrepih za okrepitev finančnega sektorja. V prihodnosti so tveganja povezana z obsegom preostale prilagoditve v okviru počasne gospodarske rasti, negotovostjo glede prihodnjih trendov prihodkov in ukrepov, ki bi morali podpirati konsolidacijo, ter obsegom reform, ki jih je še treba izvesti v podporo trajnostnemu okrevanju. Z dodatnimi izboljšavami proračunskega okvira bi se lahko izboljšala opredeljevanje in izvajanje potrebnih ukrepov, s čimer bi se zmanjšalo tveganje, da bodo proračunski rezultati slabši, kot je bilo načrtovano.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) PES ter glede na potrebo po zagotavljanju trajnostne konvergence in uspešnega sodelovanja v MDT II naj Latvija:

| (i) | v celoti izvaja proračun za leto 2010, kot je bil sprejet 1. decembra 2009, pripravi vrsto proračunskih možnosti za ustvarjanje prihrankov ali dodatnih prihodkov, ki omogočajo sprejetje proračuna za leto 2011 v skladu s potrebami konsolidacije, in v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) sprejme proračun za leto 2012, ki bo skladen tudi z načrtovanim fiskalnim ciljem; |
| --- | --- |

(i)

v celoti izvaja proračun za leto 2010, kot je bil sprejet 1. decembra 2009, pripravi vrsto proračunskih možnosti za ustvarjanje prihrankov ali dodatnih prihodkov, ki omogočajo sprejetje proračuna za leto 2011 v skladu s potrebami konsolidacije, in v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) sprejme proračun za leto 2012, ki bo skladen tudi z načrtovanim fiskalnim ciljem;

| (ii) | izvede temeljito in v prihodnost usmerjeno analizo za obsežno reformo socialnih prejemkov z namenom, da bi se taka reforma izvedla leta 2011, skupaj z nadaljnjimi ukrepi na področju prihodkov; |
| --- | --- |

(ii)

izvede temeljito in v prihodnost usmerjeno analizo za obsežno reformo socialnih prejemkov z namenom, da bi se taka reforma izvedla leta 2011, skupaj z nadaljnjimi ukrepi na področju prihodkov;

| (iii) | izboljša fiskalno upravljanje in preglednost, med drugim s sprejetjem osnutka zakona o fiskalni disciplini, krepitvijo zavezujoče narave srednjeročnega proračunskega okvira in uvedbo učinkovitih sankcij za zlorabo javnih sredstev s strani posameznikov; okrepi nadzor, usklajevanje in mehanizme sankcij za boj proti sivi ekonomiji; |
| --- | --- |

(iii)

izboljša fiskalno upravljanje in preglednost, med drugim s sprejetjem osnutka zakona o fiskalni disciplini, krepitvijo zavezujoče narave srednjeročnega proračunskega okvira in uvedbo učinkovitih sankcij za zlorabo javnih sredstev s strani posameznikov; okrepi nadzor, usklajevanje in mehanizme sankcij za boj proti sivi ekonomiji;

| (iv) | pospeši gospodarsko rast s spodbujanjem prehoda na menjalni sektor in izboljšanje produktivnosti, vključno z zagotavljanjem, da razpoložljiva strukturna sredstva EU dosežejo realno gospodarstvo, ter pravočasnim prestrukturiranjem bank v državni lasti v okviru srednjeročne strategije. |
| --- | --- |

(iv)

pospeši gospodarsko rast s spodbujanjem prehoda na menjalni sektor in izboljšanje produktivnosti, vključno z zagotavljanjem, da razpoložljiva strukturna sredstva EU dosežejo realno gospodarstvo, ter pravočasnim prestrukturiranjem bank v državni lasti v okviru srednjeročne strategije.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK jan. 2010 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | — |
| PK jan. 2009 | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK jan. 2010 | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2009 | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | — |
| PK jan. 2009 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | — |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PK jan. 2010 | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| KOM nov. 2009 (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | — |
| PK jan. 2009 | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| KOM nov. 2009 | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | — |
| PK jan. 2009 | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| KOM nov. 2009 | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | — |
| PK jan. 2009 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| KOM nov. 2009 | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | — |
| PK jan. 2009 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | — |
| PK jan. 2009 | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | — |
| PK jan. 2009 | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | — |
| PK jan. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | — |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | — |
| PK jan. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| KOM nov. 2009 | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | — |
| PK jan. 2009 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | — |
| program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v %)

PK jan. 2010

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

KOM nov. 2009

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

—

PK jan. 2009

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK jan. 2010

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

KOM nov. 2009

15,3

3,5

–3,7

–1,2

—

PK jan. 2009

15,4

5,9

2,2

1,3

—

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PK jan. 2010

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

KOM nov. 2009 (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

—

PK jan. 2009

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK jan. 2010

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

KOM nov. 2009

–11,5

8,9

8,0

6,1

—

PK jan. 2009

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

KOM nov. 2009

34,6

34,9

33,4

32,9

—

PK jan. 2009

35,1

32,5

35,0

37,7

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

KOM nov. 2009

38,8

43,8

45,7

45,1

—

PK jan. 2009

38,6

37,7

39,9

40,7

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

KOM nov. 2009

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

—

PK jan. 2009

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

KOM nov. 2009

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

—

PK jan. 2009

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov. 2009

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

—

PK jan. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

—

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov. 2009

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

—

PK jan. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK jan. 2010

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

KOM nov. 2009

19,5

33,2

48,6

60,4

—

PK jan. 2009

19,4

32,4

45,4

47,3

—

program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Finančni paket v višini do 7,5 milijarde EUR, ki ga skupaj financirajo EU, IMF, Svetovna banka, EBRD, nordijske države, Češka, Estonija in Poljska, je Latviji na voljo v več obrokih do konca leta 2011, pri čemer je poudarek na prvih letih.

(3)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009 in tudi druge, nove informacije.

(4)  Medtem ko je v programu napovedano, da naj bi se strukturni primanjkljaj do leta 2012 zmanjšal na 0,5 % BDP, so službe Komisije na novo izračunale strukturni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP.

(5)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, poleg tega pa „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % oziroma – 2,1 % v obdobju 2008–2011.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir:

program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/25

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. maja 2010

2010/C 142/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2307 |
| JPY | japonski jen | 112,62 |
| DKK | danska krona | 7,4395 |
| GBP | funt šterling | 0,84863 |
| SEK | švedska krona | 9,6230 |
| CHF | švicarski frank | 1,4230 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9390 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,505 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 275,53 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7090 |
| PLN | poljski zlot | 4,0791 |
| RON | romunski leu | 4,1855 |
| TRY | turška lira | 1,9360 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4576 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2894 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,5905 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8120 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7225 |
| KRW | južnokorejski won | 1 479,42 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,4552 |
| CNY | kitajski juan | 8,4031 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2635 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 276,14 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0139 |
| PHP | filipinski peso | 56,918 |
| RUB | ruski rubelj | 38,0340 |
| THB | tajski bat | 40,070 |
| BRL | brazilski real | 2,2343 |
| MXN | mehiški peso | 15,8822 |
| INR | indijska rupija | 57,0550 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2307

JPY

japonski jen

112,62

DKK

danska krona

7,4395

GBP

funt šterling

0,84863

SEK

švedska krona

9,6230

CHF

švicarski frank

1,4230

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9390

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,505

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

275,53

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7090

PLN

poljski zlot

4,0791

RON

romunski leu

4,1855

TRY

turška lira

1,9360

AUD

avstralski dolar

1,4576

CAD

kanadski dolar

1,2894

HKD

hongkonški dolar

9,5905

NZD

novozelandski dolar

1,8120

SGD

singapurski dolar

1,7225

KRW

južnokorejski won

1 479,42

ZAR

južnoafriški rand

9,4552

CNY

kitajski juan

8,4031

HRK

hrvaška kuna

7,2635

IDR

indonezijska rupija

11 276,14

MYR

malezijski ringit

4,0139

PHP

filipinski peso

56,918

RUB

ruski rubelj

38,0340

THB

tajski bat

40,070

BRL

brazilski real

2,2343

MXN

mehiški peso

15,8822

INR

indijska rupija

57,0550

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/26

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 15. marca 2010 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem

Poročevalka: Romunija

2010/C 142/06

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s pomisleki Komisije, ki jih je junija 2009 izrazila v predhodni oceni na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s pomisleki Komisije, ki jih je junija 2009 izrazila v predhodni oceni na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se postopek lahko zaključi s sprejetjem odločbe v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se postopek lahko zaključi s sprejetjem odločbe v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Svenska Kraftnät, zadostne in sorazmerne, da se upoštevajo pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v predhodni oceni. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Svenska Kraftnät, zadostne in sorazmerne, da se upoštevajo pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v predhodni oceni.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da glede na zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Svenska Kraftnät, in brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, ni več razlogov, da bi Komisija ukrepala. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da glede na zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Svenska Kraftnät, in brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, ni več razlogov, da bi Komisija ukrepala.

| 5. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse morebitne druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse morebitne druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

| 6. | Svetovalni odbor namerava priporočiti objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor namerava priporočiti objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/27

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem

2010/C 142/07

Osnutek odločbe, predložen Komisiji, se navezuje na domnevno kršitev člena 102 PDEU s strani podjetja Svenska Kraftnät (v nadaljnjem besedilu: SvK), ki je operater prenosnega sistema na Švedskem.

V njem so izraženi pomisleki, da je podjetje SvK morda zlorabilo svoje prevladujoč položaj na švedskem trgu za prenos električne energije s tem, ko je omejilo prenosne zmogljivosti povezovalnih daljnovodov na Švedskem, ko je predvidelo notranjo prezasedenost v švedskem prenosnem sistemu. S tem, ko je podjetje SvK zahtevke za namene porabe energije znotraj Švedske obravnavalo drugače kot zahtevke za namene izvoza, je morda umetno razdelilo trg in preprečilo industrijskim ter tudi drugim odjemalcem zunaj ozemlja Švedske, da bi bili deležni koristi notranjega trga.

Preiskava se je začela julija 2006 na podlagi pritožbe organizacije danskih energetskih družb Dansk Engergi. Komisija je začela postopek 1. aprila 2009, 25. junija 2009 pa je izdala predhodno oceno na podlagi člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2). Podjetje SvK se je odzvalo na predhodno oceno in 4. septembra 2009 predložilo zaveze.

Podjetje SvK se je v prvi vrsti zavezalo, da do 1. julija 2011 švedski prenosni sistem dodatno razčleni na dve ali več območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki. Od začetka delovanja teh območij bo podjetje SvK upravljalo prezasedenost švedskega prenosnega sistema brez omejevanja prodajnih zmogljivosti povezovalnih daljnovodov. Izjema od tega pravila bo koridor Zahodna obala, v katerem se je podjetje SvK zavezalo zgraditi in upravljati nov 400-kilovoltni prenosni daljnovod. Podjetje SvK se zavezuje, da bo v vmesnem obdobju (tj. v obdobju med uradnim obvestilom o odločbi o zavezah in dnem začetka delovanja območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki) vsako prezasedenost upravljalo z uporabo ureditvenih virov, primernih za kompenzacijo. Zaveze bodo za podjetje SvK obvezujoče za obdobje 10 let od dneva začetka veljavnosti odločbe.

Komisija je 6. oktobra 2009 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 objavila obvestilo s povzetkom pomislekov in zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim stranem, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s tem obvestilom v enem mesecu od njegove objave. Prejetih je bilo skupno 57 odzivov zainteresiranih strani. Komisija je podjetje SvK obvestila o izidu preskusa trga. Slednje se je odzvalo s predložitvijo spremenjenega predloga zavez.

Komisija ugotavlja, da je treba ob upoštevanju zavez podjetja SvK in brez poseganja v člen 9(2) postopek v tej zadevi končati.

Podjetje SvK je Komisiji predložilo izjavo, da je dobilo zadosten dostop do informacij, ki jih je potrebovalo, da bi lahko predlagalo zaveze za upoštevanje pomislekov Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje od podjetja SvK ali tretjih oseb ni prejel nobenih dodatnih vprašanj ali predložitev v zvezi z obravnavano zadevo.

Ob upoštevanju navedenega menim, da je bila pravica strank do zaslišanja v tej zadevi spoštovana.

V Bruslju, 25. marca 2010

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 162, 19.6.2001, str. 21).

1

(2)  Vsi členi, navedeni v nadaljevanju, so iz Uredbe (ES) št. 1/2003.

2

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/28

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 14. aprila 2010

v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP

(Zadeva COMP/39.351 – Povezovalni daljnovodi na Švedskem

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 142/08

Komisija je 14. aprila 2010 sprejela odločbo o uporabi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z morebitnimi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju upravičenega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Nezaupna različica celotne odločbe je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   UVOD

| (1) | Ta odločba je naslovljena na podjetje Svenska Kraftnät (v nadaljnjem besedilu: „SvK“). Z njo postanejo obvezujoče zaveze, ki jih je predlagalo podjetje SvK, da bi upoštevalo pomisleke Komisije glede konkurence, ki so se pojavili med preiskavami švedskega trga za prenos električne energije. |
| --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na podjetje Svenska Kraftnät (v nadaljnjem besedilu: „SvK“). Z njo postanejo obvezujoče zaveze, ki jih je predlagalo podjetje SvK, da bi upoštevalo pomisleke Komisije glede konkurence, ki so se pojavili med preiskavami švedskega trga za prenos električne energije.

2.   POSTOPEK

| (2) | Komisija je 1. aprila 2009 začela postopek za sprejetje odločbe na podlagi poglavja III Uredbe (ES) št. 1/2003, 25. junija 2009 pa je sprejela predhodno oceno iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence. Podjetje SvK je 4. septembra 2009 Komisiji predložilo pripombe o predhodni oceni. Komisija je 6. oktobra 2009 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo (2) s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj v enem mesecu od objave predložijo svoje pripombe o zavezah. Podjetje SvK je 26. januarja 2010 predložilo spremenjen predlog zavez, v katerem so bile upoštevane zadevne pripombe tretjih oseb. Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 15. marca 2010 izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je v svojem končnem poročilu z dne 25. marca 2010 izdal pozitivno mnenje glede postopka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 1. aprila 2009 začela postopek za sprejetje odločbe na podlagi poglavja III Uredbe (ES) št. 1/2003, 25. junija 2009 pa je sprejela predhodno oceno iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence. Podjetje SvK je 4. septembra 2009 Komisiji predložilo pripombe o predhodni oceni. Komisija je 6. oktobra 2009 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo (2) s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj v enem mesecu od objave predložijo svoje pripombe o zavezah. Podjetje SvK je 26. januarja 2010 predložilo spremenjen predlog zavez, v katerem so bile upoštevane zadevne pripombe tretjih oseb. Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 15. marca 2010 izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je v svojem končnem poročilu z dne 25. marca 2010 izdal pozitivno mnenje glede postopka.

3.   POMISLEKI, IZRAŽENI V PREDHODNI OCENI

| (3) | Komisija je v predhodni oceni z dne 25. junija 2009 izrazila pomisleke glede konkurence, in sicer da je podjetje SvK morda zlorabilo svoj prevladujoč položaj na švedskem trgu za prenos električne energije. Podjetje SvK je morda omejilo izvozne prenosne zmogljivosti povezovalnih daljnovodov na Švedskem, ko je predvidelo notranjo prezasedenost v švedskem prenosnem sistemu, s čimer je razlikovalo med različnimi uporabniki omrežja in razdelilo notranji trg. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v predhodni oceni z dne 25. junija 2009 izrazila pomisleke glede konkurence, in sicer da je podjetje SvK morda zlorabilo svoj prevladujoč položaj na švedskem trgu za prenos električne energije. Podjetje SvK je morda omejilo izvozne prenosne zmogljivosti povezovalnih daljnovodov na Švedskem, ko je predvidelo notranjo prezasedenost v švedskem prenosnem sistemu, s čimer je razlikovalo med različnimi uporabniki omrežja in razdelilo notranji trg.

4.   ZAVEZE

| (4) | Podjetje SvK je predlagalo zaveze, da bi upoštevalo pomisleke Komisije glede konkurence na švedskem trgu za prenos električne energije. Kot prvo bo dodatno razčlenilo švedski prenosni sistem v dve ali več območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki, in švedski prenosni sistem na tej podlagi upravljalo najpozneje od 1. novembra 2011. Konfiguracija navedenih območij bo dovolj prožna, da jo bo mogoče spremeniti zaradi prilagoditve na predvidene in nepredvidene spremembe prihodnjih vzorcev tokov električne energije v švedskem prenosnem sistemu. Podjetje SvK bo od začetka delovanja teh območij upravljalo prezasedenost švedskega prenosnega sistema brez omejevanja prodajnih zmogljivosti povezovalnih daljnovodov. Edina izjema od tega pravila bo odsek švedskega omrežja, tako imenovani koridor Zahodna obala, na katerem ni dovolj ustreznih virov proizvodnje, da bi se lahko vzdrževalo ločeno območje. Kot drugo se podjetje SvK glede koridorja Zahodna obala zavezuje, da bo do 30. novembra 2011 okrepilo omrežje z izgradnjo in upravljanjem novega 400-kilovoltnega prenosnega daljnovoda. Kot tretje bo podjetje SvK v obdobju med uradnim obvestilom o odločbi o zavezah in dnem začetka delovanja območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki, povečalo uporabo kompenzacijskih poslov, da bi se zmanjšalo omejevanje zmogljivosti povezovalnih daljnovodov zaradi notranje prezasedenosti. |
| --- | --- |

(4)

Podjetje SvK je predlagalo zaveze, da bi upoštevalo pomisleke Komisije glede konkurence na švedskem trgu za prenos električne energije. Kot prvo bo dodatno razčlenilo švedski prenosni sistem v dve ali več območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki, in švedski prenosni sistem na tej podlagi upravljalo najpozneje od 1. novembra 2011. Konfiguracija navedenih območij bo dovolj prožna, da jo bo mogoče spremeniti zaradi prilagoditve na predvidene in nepredvidene spremembe prihodnjih vzorcev tokov električne energije v švedskem prenosnem sistemu. Podjetje SvK bo od začetka delovanja teh območij upravljalo prezasedenost švedskega prenosnega sistema brez omejevanja prodajnih zmogljivosti povezovalnih daljnovodov. Edina izjema od tega pravila bo odsek švedskega omrežja, tako imenovani koridor Zahodna obala, na katerem ni dovolj ustreznih virov proizvodnje, da bi se lahko vzdrževalo ločeno območje. Kot drugo se podjetje SvK glede koridorja Zahodna obala zavezuje, da bo do 30. novembra 2011 okrepilo omrežje z izgradnjo in upravljanjem novega 400-kilovoltnega prenosnega daljnovoda. Kot tretje bo podjetje SvK v obdobju med uradnim obvestilom o odločbi o zavezah in dnem začetka delovanja območij, na katerih lahko sodelujejo različni ponudniki, povečalo uporabo kompenzacijskih poslov, da bi se zmanjšalo omejevanje zmogljivosti povezovalnih daljnovodov zaradi notranje prezasedenosti.

| (5) | Zaveze podjetja SvK so primerna rešitev za upoštevanje pomislekov Komisije. Zaradi dodatne razčlenitve omrežja na Švedskem namreč ne bo več potrebe po omejitvi razpoložljivih zmogljivosti povezovalnih daljnovodov zaradi notranje prezasedenosti na ugotovljenih ozkih grlih v omrežju na Švedskem, razen koridorja Zahodna obala. V zvezi z zadnje navedenim bo novi 400-kilovoltni daljnovod, ki se ga je SvK zavezala zgraditi in upravljati blizu Göteborga na zahodu Švedske najpozneje do 30. novembra 2011, zadostoval za razbremenitev ozkega grla v koridorju Zahodna obala. Ti ukrepi niso nesorazmerni niti za SvK niti za tretje osebe. |
| --- | --- |

(5)

Zaveze podjetja SvK so primerna rešitev za upoštevanje pomislekov Komisije. Zaradi dodatne razčlenitve omrežja na Švedskem namreč ne bo več potrebe po omejitvi razpoložljivih zmogljivosti povezovalnih daljnovodov zaradi notranje prezasedenosti na ugotovljenih ozkih grlih v omrežju na Švedskem, razen koridorja Zahodna obala. V zvezi z zadnje navedenim bo novi 400-kilovoltni daljnovod, ki se ga je SvK zavezala zgraditi in upravljati blizu Göteborga na zahodu Švedske najpozneje do 30. novembra 2011, zadostoval za razbremenitev ozkega grla v koridorju Zahodna obala. Ti ukrepi niso nesorazmerni niti za SvK niti za tretje osebe.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (6) | Z odločbo postanejo zaveze obvezujoče za obdobje 10 let od dneva uradnega obvestila. V odločbi je ugotovljeno, da ni več razlogov za ukrepanje Komisije in da bi bilo treba, brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, končati postopek v tej zadevi. |
| --- | --- |

(6)

Z odločbo postanejo zaveze obvezujoče za obdobje 10 let od dneva uradnega obvestila. V odločbi je ugotovljeno, da ni več razlogov za ukrepanje Komisije in da bi bilo treba, brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, končati postopek v tej zadevi.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL C 239, 6.10.2009, str. 9.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/30

---

Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

2010/C 142/09

Večina institucionalnih odnosov Evropske investicijske banke z univerzami poteka prek njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav, ki ga sestavljajo trije različni programi:

| — | EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in

| — | Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB. |
| --- | --- |

—

Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB.

EIBURS zagotavlja nepovratna sredstva univerzitetnim raziskovalnim središčem, dejavnim na raziskovalnih področjih in temah, ki banko najbolj zanimajo. Finančna pomoč EIB, ki znaša do 100 000 EUR na leto in traja tri leta, se dodeli v razpisnem postopku zainteresiranim univerzitetnim oddelkom ali raziskovalnim središčem, ki so povezani z univerzami v Evropski uniji, državah pristopnicah ali državah v pristopu ter imajo priznano strokovno znanje na področjih, ki jih je izbrala EIB, da lahko širijo svoje dejavnosti na teh področjih. Izbrani predlog bo moral zagotoviti razne rezultate (raziskave, organizacijo tečajev in seminarjev, mreženje, razširjanje izsledkov itd.), ki bodo opredeljeni v pogodbi z EIB.

V študijskem letu 2010/2011 so bila za program EIBURS izbrana tri nova raziskovalna področja, in sicer:

—   Analiza uspešnosti servisiranja dolgov majhnih in srednjih podjetij v Evropi

Strokovnjaki praktiki imajo omejen vpogled v odnos med uspešnostjo servisiranja dolgov majhnih in srednjih podjetij (MSP) na mikroravni ter makroekonomskimi razmerami, v katerih MSP delujejo. Od univerzitetnega raziskovalnega središča, ki bo prejelo sredstva iz programa EIBURS, se pričakuje, da bo vzpostavilo raziskovalni program, ki se bo osredotočil na analizo vpliva sprememb poglavitnih makroekonomskih dejavnikov na ključne kazalnike uspešnosti servisiranja dolgov MSP v Evropi. Izbrano univerzitetno središče bo med drugim obdelalo vpliv sprememb lokalne in svetovne gospodarske rasti ter obrestnih mer in menjalnih tečajev na plačilno nedisciplino, neplačila, izgube in predčasna odplačila, na podlagi tega pa bo ugotavljalo tudi širjenje teh pojavov med regijami, državami in rezultati poslov v različnih panogah.

Skupina EIB ima prek njej podrejenega Evropskega investicijskega sklada (EIF) obsežen arhiv podatkov o tem, kako uspešno MSP servisirajo skupinska in posamezna posojila. Raziskovalci bodo lahko dostopali do teh podatkov, vendar morajo v svoje predloge vključiti tudi druge vire informacij oziroma podatkovne zbirke, ki jih nameravajo uporabiti.

V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo univerzitetno središče pripravljeno izvajati s finančno pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:

| — | organizacija tečajev in seminarjev, |
| --- | --- |

—

organizacija tečajev in seminarjev,

| — | oblikovanje dodatne podatkovne zbirke, |
| --- | --- |

—

oblikovanje dodatne podatkovne zbirke,

| — | vprašalniki. |
| --- | --- |

—

vprašalniki.

—   Zgodovina financiranja infrastrukturnih naložb v Evropi

Zaradi velikih proračunskih primanjkljajev se vlade številnih evropskih držav zanimajo za različne oblike javno-zasebnih partnerstev (JZP), v okviru katerih bi lahko izvedle obljubljene izboljšave infrastrukture javnih storitev, obenem pa se izognile prevelikemu zadolževanju javnega sektorja. V mnogih državah za omrežne panoge že vrsto let uporabljajo modele privatizacije in regulacije.

V različnih evropskih državah obstajajo dolgotrajni cikli javnega in zasebnega lastništva infrastrukture in vlaganj vanjo. Koncesijske pogodbe so poznali že v antični Grčiji, razširjene so bile pri Rimljanih, sodobno obliko pa so dobile z Napoleonovim civilnim zakonikom. V 18. in 19. stoletju so infrastrukturo (kanale ter železniško, telegrafsko, vodovodno, plinsko in električno omrežje) večinoma gradili z zasebnim kapitalom, ki pa je bil pogosto deležen eksplicitnih ali implicitnih javnih subvencij ali druge podpore. Veliko infrastrukture je sčasoma prešlo v javno last. Zgodovina različnih infrastrukturnih storitev kaže, da se lahko tehnološke inovacije, infrastrukturne storitve in financiranje prepletajo v različnih okoliščinah. Takratne razprave, alternativne rešitve in dolgoročni izidi za različne udeležence ostajajo aktualni še danes.

EIB vabi predloge za raziskave, ki bodo:

| — | obravnavale dolgoročna makrogibanja financiranja infrastrukturnih naložb, rezultate v smislu trajnostnih izboljšav javnih storitev in njihov pomen za aktualne razprave o politikah, |
| --- | --- |

—

obravnavale dolgoročna makrogibanja financiranja infrastrukturnih naložb, rezultate v smislu trajnostnih izboljšav javnih storitev in njihov pomen za aktualne razprave o politikah,

| — | pripravile študije primerov tehnoloških in finančnih inovacij posameznih infrastrukturnih projektov in sektorjev, zlasti vseevropske narave, |
| --- | --- |

—

pripravile študije primerov tehnoloških in finančnih inovacij posameznih infrastrukturnih projektov in sektorjev, zlasti vseevropske narave,

| — | katalogizirale in analizirale zgodovino različnih javnih, zasebnih in mešanih shem financiranja gradnje in upravljanja infrastrukture v različnih sektorjih, pravnih sistemih in nacionalnih politikah. |
| --- | --- |

—

katalogizirale in analizirale zgodovino različnih javnih, zasebnih in mešanih shem financiranja gradnje in upravljanja infrastrukture v različnih sektorjih, pravnih sistemih in nacionalnih politikah.

Evropske univerze se lahko na razpis prijavijo same ali v sodelovanju z drugimi ter predlagajo raziskovalni program na opisanem področju. Izbrani predlagatelji bodo v okviru programa EIBURS upravičeni do nepovratnih sredstev v višini do 300 000 EUR za triletno obdobje. S temi sredstvi bodo financirali raziskave o zgodovini financiranja infrastrukturnih naložb v Evropi, ki je pomembna za sodobne razprave o politikah. Posebej zaželeni so raziskovalni predlogi, ki bodo osvetlili količinske in kakovostne vidike, uporabili interdisciplinarni pristop (npr. s povezovanjem zgodovine, tehnike, ekonomije, financ) ter k sodelovanju pritegnili akademike iz različnih evropskih držav.

Glavnino sredstev je treba porabiti za zaposlitev novih mladih raziskovalcev na doktorski ravni, ki bodo delali na posameznih temah. Če bo primerno, bodo raziskovalci lahko sodelovali tudi z infrastrukturnimi strokovnjaki Evropske investicijske banke v Luxembourgu. Del sredstev je treba nameniti tudi za informativne dogodke in vzpostavitev povezovalne mreže strokovnjakov za zgodovino posameznih infrastrukturnih sektorjev v različnih državah.

—   Ekonomske posledice zakonodaje: ekonomska ocena vpliva direktive o embalaži in odpadni embalaži

Eden najpomembnejših elementov projektov ravnanja s trdnimi odpadki je infrastruktura za recikliranje in/ali predelavo odpadne embalaže. V skladu z direktivo o embalaži in odpadni embalaži mora pakirna industrija reciklirati in predelati embalažo, ki jo daje na trg, države članice pa so odgovorne za izpolnitev v direktivi določenega obsega recikliranja in predelave.

Tema raziskave je proučitev ekonomskih posledic, ki jih imajo zakonske obveznosti iz omenjene direktive na različne akterje: javne organe, tržne udeležence in državljane.

Raziskovalci bodo ocenjevali ekonomsko učinkovitost ukrepov iz omenjene direktive z analizo stroškov in koristi. Obdelali bodo vprašanja, kot sta ekonomska stopnja donosa, merjena z večjo zaščito okolja, in porazdelitev stroškov (ali državljani EU plačujejo izvajanje direktive z višjimi cenami embaliranega blaga, višjimi cenami in dajatvami za ravnanje z odpadki ali obojim?; ali so ekonomske koristi v smislu večje zaščite okolja zadostne v primerjavi z alternativnimi strategijami?; ali so se sprejete zakonske določbe izkazale za učinkovite pri doseganju zastavljenih ciljev?).

Raziskava naj se osredotoči na reprezentativni vzorec držav članic EU.

V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo izbrano univerzitetno središče pripravljeno izvajati s finančno pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:

| — | organizacija tečajev in seminarjev, |
| --- | --- |

—

organizacija tečajev in seminarjev,

| — | oblikovanje podatkovnih zbirk, |
| --- | --- |

—

oblikovanje podatkovnih zbirk,

| — | vprašalniki. |
| --- | --- |

—

vprašalniki.

Rok za oddajo predlogov je 10. september 2010. Predlogi, oddani po tem roku, ne bodo upoštevani. Predloge pošljite:

v elektronski obliki na:

universities@eib.org

in

v natisnjeni obliki na:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator.

Več informacij o izbirnem postopku v programu EIBURS ter o drugih programih in mehanizmih je objavljenih na: www.eib.org/universities

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 142/10

| 1. | Komisija je 21. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, investicijsko podjetje s sedežem na Dunaju, ki je pod nadzorom podjetja One Equity Partners advised funds („OEP“, ki je pod nadzorom J.P. Morgan Chase & Co.) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o zdrużitvah izključni nadzor nad podjetjem Constantia Packaging AG („CGAP“) in njegovimi hčerinskimi podjetji, vključno s podjetjem Belišće d.d. („Belišće“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, investicijsko podjetje s sedežem na Dunaju, ki je pod nadzorom podjetja One Equity Partners advised funds („OEP“, ki je pod nadzorom J.P. Morgan Chase & Co.) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o zdrużitvah izključni nadzor nad podjetjem Constantia Packaging AG („CGAP“) in njegovimi hčerinskimi podjetji, vključno s podjetjem Belišće d.d. („Belišće“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za: OEP: skladi zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za: OEP: skladi zasebnega kapitala,

| — | za CPAG: embalažni material iz aluminija in valovitega kartona ter pregibna embalaža.. |
| --- | --- |

—

za CPAG: embalažni material iz aluminija in valovitega kartona ter pregibna embalaža..

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/34

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 142/11

| 1. | Komisija je 21. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Mahle GmbH („Mahle“, Nemčija) in Behr GmbH & Co KG („Behr“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Mahle GmbH („Mahle“, Nemčija) in Behr GmbH & Co KG („Behr“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mahle: razvoj, proizvodnja in prodaja sestavnih delov in sistemov za motorna vozila, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mahle: razvoj, proizvodnja in prodaja sestavnih delov in sistemov za motorna vozila,

| — | za Behr: razvoj in proizvodnja sestavnih delov in celotnih sistemov hladilnikov za motorje in klimatskih naprav za motorna vozila, |
| --- | --- |

—

za Behr: razvoj in proizvodnja sestavnih delov in celotnih sistemov hladilnikov za motorje in klimatskih naprav za motorna vozila,

| — | za Behr Industry: razvoj in proizvodnja hladilnih sistemov in klimatskih naprav za industrijska vozila. |
| --- | --- |

—

za Behr Industry: razvoj in proizvodnja hladilnih sistemov in klimatskih naprav za industrijska vozila.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/35

---

Sporočilo francoske vlade v skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o vlogah za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovani „Permis de Langlade“ in „Permis de Hermine“)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 142/12

Družbi ConocoPhillips Canada Ressources Corp s sedežem na PO Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7, CANADA in BHP Billiton Petroleum Corp. s sedežem na 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030, UNITED STATES OF AMERICA sta 29. junija 2009 zaprosili za obdobje petih let za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis de Langlade“ na površini približno 547 kvadratnih kilometrov, ki se nanaša na morsko dno, ki pripada Prekomorski skupnosti Saint-Pierre-et-Miquelon.

Podjetje Bardoil Energy SAS s sedežem na 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE je 9. decembra 2009 predložilo vlogo za izdajo izključnega dovoljenja, imenovanega „Permis de Hermine“ za obdobje petih let za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov na površini približno 1 312 kvadratnih kilometrov, ki se nanaša na morsko dno, ki pripada Prekomorski skupnosti Saint-Pierre-et-Miquelon.

Območje, ki ga pokrivata ti zahtevi za dovoljenji, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju z njihovimi geografskimi koordinatami, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Greenwich.

| Točka | Zahodna zemljepisna dolžina | Severna zemljepisna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Točka

Zahodna zemljepisna dolžina

Severna zemljepisna širina

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Predložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vložniki začetnega in konkurenčnih zahtevkov morajo dokazati, da izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja, opredeljene v členih 4 in 5 odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o pravicah rudarjenja in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z odlokom 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in o pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Konkurenčne zahtevke naslovijo na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov. Odločitve o začetni vlogi in konkurenčnih vlogah bodo sprejete v roku dveh let od datuma sprejema začetne vloge s strani francoskih organov, najpozneje pa 31. avgusta 2011.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje

Vlagatelji se pozivajo, da se sklicujejo na člena 79 in 79.1 rudarskega zakonika in spremenjeni odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Vse dodatne informacije so na voljo na naslovu: Ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer (Ministrstvo za ekologijo, energetiko, trajnostni razvoj in morje): Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques, Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Tel. +33 140819529).

Zgoraj omenjene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  UL ES št. L 164, 30.6.1994, str. 3.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 142/37

---

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o zahtevkih za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov imenovano „Permis de Sézanne“, ki sta ju vložila Concorde Energy LLC in Réalm Energy International)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 142/13

Družba Concorde Energy LLC s sedežem na naslovu 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington KY 40511 (ZDA), je 8. septembra 2009 zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis de Sézanne“, za obdobje štirih (4) let na skupni površini približno 273 km2, ki pokriva del departmaja Marne.

Družba Realm Energy International s sedežem na naslovu 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD (VELIKA BRITANIJA), je 11. decembra 2009 zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis de Sézanne“, za obdobje petih (5) let na skupni površini približno 870 km2, ki pokriva del departmajev Aube in Marne.

Območje, ki ga pokrivata zahtevka, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju, z njihovimi geografskimi koordinatami v stopinjah, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Pariz.

| Točka | Vzhodna zemlj.
  dolžina | Severna zemlj.
  širina |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Točka

Vzhodna zemlj.

dolžina

Severna zemlj.

širina

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Predložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vložniki začetnega in konkurenčnih zahtevkov morajo dokazati, da izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja iz členov 4 in 5 odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o pravicah rudarjenja in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z odlokom 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in podzemnem skladiščenju (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe naslovijo konkurenčne zahtevke na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov. Odločitve o začetnih in konkurenčnih zahtevkih bodo sprejete v roku dveh let od datuma prejema začetnega zahtevka s strani francoskih organov in najpozneje 9. oktobra 2011.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje

Vložniki naj upoštevajo člen 79 in člen 79.1 rudarskega zakonika in odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la République française, 3.6.2006).

Vse dodatne informacije so na voljo na naslovu: Ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer (Ministrstvo za ekologijo, energetiko, trajnostni razvoj in morje: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

Zgoraj navedene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---