# Euroopa Liidu C 141/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.141.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide29. mai 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.141.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 141

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide29. mai 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009 |
| 2010/C 141/01 | Regioonide Komitee Arvamus teemal Parema õigusloome pakett 2007–2008 | 1 |
| 2010/C 141/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Lissaboni strateegia tulevik pärast 2010. aastat | 5 |
| 2010/C 141/03 | Regioonide Komitee Arvamus termal Uute töökohtade jaoks uued oskused. tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine | 11 |
| 2010/C 141/04 | Regioonide komitee arvamus teemal Piirkondlikud perspektiivid meediapädevuse ja meediahariduse edendamisel Eli hariduspoliitikas | 16 |
| 2010/C 141/05 | Regioonide komitee arvamus teemal E-teaduse info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid; info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimine euroopas | 22 |
| 2010/C 141/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ülikoolide ja ettevõtjate dialoog | 27 |
| 2010/C 141/07 | Regioonide Komitee Arvamus teemal Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi | 31 |
| 2010/C 141/08 | Regioonide Komitee Arvamus Roheline raamat: ühise kalanduspoliitika reform ja Vesiviljeluse säästev tulevik | 37 |
| 2010/C 141/09 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Metsapoliitika: eesmärk 20/20/20 | 45 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009

2010/C 141/01

Regioonide Komitee Arvamus teemal Parema õigusloome pakett 2007–2008

1

2010/C 141/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Lissaboni strateegia tulevik pärast 2010. aastat

5

2010/C 141/03

Regioonide Komitee Arvamus termal Uute töökohtade jaoks uued oskused. tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine

11

2010/C 141/04

Regioonide komitee arvamus teemal Piirkondlikud perspektiivid meediapädevuse ja meediahariduse edendamisel Eli hariduspoliitikas

16

2010/C 141/05

Regioonide komitee arvamus teemal E-teaduse info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid; info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimine euroopas

22

2010/C 141/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Ülikoolide ja ettevõtjate dialoog

27

2010/C 141/07

Regioonide Komitee Arvamus teemal Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi

31

2010/C 141/08

Regioonide Komitee Arvamus Roheline raamat: ühise kalanduspoliitika reform ja Vesiviljeluse säästev tulevik

37

2010/C 141/09

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Metsapoliitika: eesmärk 20/20/20

45

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009 |
| 2010/C 141/10 | Laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastane võitlus ja Inimkaubanduse vastane võitlus ja ohvrite kaitse | 50 |
| 2010/C 141/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ning menetlused elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta | 55 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009

2010/C 141/10

Laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastane võitlus ja Inimkaubanduse vastane võitlus ja ohvrite kaitse

50

2010/C 141/11

Regioonide Komitee arvamus teemal Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ning menetlused elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta

55

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/1

---

Regioonide Komitee Arvamus teemal „Parema õigusloome pakett 2007–2008”

2010/C 141/01

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainu- ja jagatud pädevused avalike teenuste pakkumisel ning oma kogukondade sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse panuse andmisel. Seepärast on nende täielik osalemine ELi õiguse varases kujundamises ja selle rakendamises kohapeal hädavajalik ELi demokraatia toimimiseks; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainu- ja jagatud pädevused avalike teenuste pakkumisel ning oma kogukondade sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse panuse andmisel. Seepärast on nende täielik osalemine ELi õiguse varases kujundamises ja selle rakendamises kohapeal hädavajalik ELi demokraatia toimimiseks;

| — | tunnistab, et kõnealuses valdkonnas on tehtud edusamme ja tervitab Euroopa Komisjoni pühendumust sellele ülesandele, milles on konkreetseid tulemusi juba saavutatud. Samas on komitee seisukohal, et edasine areng on võimalik ja vajalik; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et kõnealuses valdkonnas on tehtud edusamme ja tervitab Euroopa Komisjoni pühendumust sellele ülesandele, milles on konkreetseid tulemusi juba saavutatud. Samas on komitee seisukohal, et edasine areng on võimalik ja vajalik;

| — | on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted, samuti mõju hindamise kasutamine, on ELis mitmetasandilise valitsemise mudeli tekkimise edendamisel võtmeaspektid ning väga kasulikud piirkondade majandusliku arengu ja ELi üldise territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgil. Komitee tuletab meelde, et asutamislepingus nähakse ette, et otsuste vastuvõtmine toimub kodanikele kõige lähemal tasandil, mis ei ole alati keskvalitsuse tasand. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleks seega käsitada alusena, millest lähtuvalt paremini reageerida kodanike vajadustele kõigil valitsemistasanditel ja suurendada otsustamisprotsessi tõhusust; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted, samuti mõju hindamise kasutamine, on ELis mitmetasandilise valitsemise mudeli tekkimise edendamisel võtmeaspektid ning väga kasulikud piirkondade majandusliku arengu ja ELi üldise territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgil. Komitee tuletab meelde, et asutamislepingus nähakse ette, et otsuste vastuvõtmine toimub kodanikele kõige lähemal tasandil, mis ei ole alati keskvalitsuse tasand. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleks seega käsitada alusena, millest lähtuvalt paremini reageerida kodanike vajadustele kõigil valitsemistasanditel ja suurendada otsustamisprotsessi tõhusust;

| — | on seisukohal, et Euroopa Kohtu otsused võivad avaldada tugevat mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, näiteks riigihanke valdkonnas, ja seda viisil, mida algsetes õigusaktides ette ei olnud nähtud; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et Euroopa Kohtu otsused võivad avaldada tugevat mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, näiteks riigihanke valdkonnas, ja seda viisil, mida algsetes õigusaktides ette ei olnud nähtud;

| — | on mures ka selle pärast, et liikmesriigid kalduvad endiselt ELi õigusaktide ülevõtmisel muutma neid keerukamaks ja lisama täiendavaid sätteid (nn goldplating). |
| --- | --- |

—

on mures ka selle pärast, et liikmesriigid kalduvad endiselt ELi õigusaktide ülevõtmisel muutma neid keerukamaks ja lisama täiendavaid sätteid (nn goldplating).

| Raportöör | : | Londoni Suttoni linnaosavalitsuse liige Lord Graham Tope (UK/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Londoni Suttoni linnaosavalitsuse liige Lord Graham Tope (UK/ALDE)

Viitedokumendid

Komisjoni töödokument – Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia teine arenguaruanne

KOM(2008) 33 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamine Euroopa Liidus”

KOM(2008) 32 lõplik

Komisjoni aruanne subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (15. aruanne „Parem õigusloome”, 2007)

KOM(2008) 586 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Parema õigusloome kava kolmas strateegiline läbivaatamine Euroopa Liidus”

KOM(2009) 15 lõplik

Komisjoni töödokument – Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne

KOM(2009) 17 lõplik

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | jätkab koostööd Euroopa Komisjoni ja ELi teiste institutsioonidega, et saavutada parem õigusloome ELi kõigil tasanditel mitmetasandilise valitsemise tava tõelises vaimus; |
| --- | --- |

1.

jätkab koostööd Euroopa Komisjoni ja ELi teiste institutsioonidega, et saavutada parem õigusloome ELi kõigil tasanditel mitmetasandilise valitsemise tava tõelises vaimus;

| 2. | tunnistab, et kõnealuses valdkonnas on tehtud edusamme ja tervitab Euroopa Komisjoni pühendumust sellele ülesandele, milles on konkreetseid tulemusi juba saavutatud. Samas on komitee seisukohal, et edasine areng on võimalik ja vajalik; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et kõnealuses valdkonnas on tehtud edusamme ja tervitab Euroopa Komisjoni pühendumust sellele ülesandele, milles on konkreetseid tulemusi juba saavutatud. Samas on komitee seisukohal, et edasine areng on võimalik ja vajalik;

| 3. | tuletab meelde Johanna Maij-Weggen Regioonide Komitee nimel antud väärtuslikku panust halduskoormuse vähendamise kõrgetasemelise töörühma vaatlejana; kõnealuses kontekstis kordab komitee asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning Regioonide Komiteel on parim positsioon panuse andmiseks ELi õigusloomeprotsessi parendamisse, eriti seetõttu, et oluline osa ELi õigusaktidest rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning need mõjutavad kodanike igapäevaelu; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde Johanna Maij-Weggen Regioonide Komitee nimel antud väärtuslikku panust halduskoormuse vähendamise kõrgetasemelise töörühma vaatlejana; kõnealuses kontekstis kordab komitee asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning Regioonide Komiteel on parim positsioon panuse andmiseks ELi õigusloomeprotsessi parendamisse, eriti seetõttu, et oluline osa ELi õigusaktidest rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning need mõjutavad kodanike igapäevaelu;

| 4. | tervitab suuremat avatust, mida Euroopa Komisjon on uute ettepanekute ettevalmistamisel üles näidanud ja komisjoni konsulteerimist huvitatud pooltega ka väljaspool ELi institutsioone, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate Euroopa ühendustega, samuti seda, et komisjon korraldab Regioonide Komitee vahendusel aktiivselt „struktureeritud dialoogi” kohtumisi. On oluline, et konsultatsioonimehhanismid oleksid kättesaadavad ja erinevat laadi, et tagada, et ELi poliitikameetmete kujundamine toetuks laiale ja esinduslikule Euroopa arvamusele, kuna sellega kaasnevad tasakaalustatumad otsused ja nende tõhusam rakendamine, eelkõige juhtudel, mil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad ühenduse õigusaktidest kinnipidamise ja nende kohaldamise eest; |
| --- | --- |

4.

tervitab suuremat avatust, mida Euroopa Komisjon on uute ettepanekute ettevalmistamisel üles näidanud ja komisjoni konsulteerimist huvitatud pooltega ka väljaspool ELi institutsioone, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate Euroopa ühendustega, samuti seda, et komisjon korraldab Regioonide Komitee vahendusel aktiivselt „struktureeritud dialoogi” kohtumisi. On oluline, et konsultatsioonimehhanismid oleksid kättesaadavad ja erinevat laadi, et tagada, et ELi poliitikameetmete kujundamine toetuks laiale ja esinduslikule Euroopa arvamusele, kuna sellega kaasnevad tasakaalustatumad otsused ja nende tõhusam rakendamine, eelkõige juhtudel, mil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad ühenduse õigusaktidest kinnipidamise ja nende kohaldamise eest;

| 5. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainu- ja jagatud pädevused avalike teenuste pakkumisel ning oma kogukondade sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse panuse andmisel. Seepärast on nende täielik osalemine ELi õiguse varases kujundamises ja selle rakendamises kohapeal hädavajalik ELi demokraatia toimimiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainu- ja jagatud pädevused avalike teenuste pakkumisel ning oma kogukondade sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse panuse andmisel. Seepärast on nende täielik osalemine ELi õiguse varases kujundamises ja selle rakendamises kohapeal hädavajalik ELi demokraatia toimimiseks;

| 6. | on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted, samuti mõju hindamise kasutamine, on ELis mitmetasandilise valitsemise mudeli tekkimise edendamisel võtmeaspektid ning väga kasulikud piirkondade majandusliku arengu ja ELi üldise territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgil. Komitee tuletab meelde, et asutamislepingus nähakse ette, et otsuste vastuvõtmine toimub kodanikele kõige lähemal tasandil, mis ei ole alati keskvalitsuse tasand. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleks seega käsitada alusena, millest lähtuvalt paremini reageerida kodanike vajadustele kõigil valitsemistasanditel ja suurendada otsustamisprotsessi tõhusust; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted, samuti mõju hindamise kasutamine, on ELis mitmetasandilise valitsemise mudeli tekkimise edendamisel võtmeaspektid ning väga kasulikud piirkondade majandusliku arengu ja ELi üldise territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgil. Komitee tuletab meelde, et asutamislepingus nähakse ette, et otsuste vastuvõtmine toimub kodanikele kõige lähemal tasandil, mis ei ole alati keskvalitsuse tasand. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleks seega käsitada alusena, millest lähtuvalt paremini reageerida kodanike vajadustele kõigil valitsemistasanditel ja suurendada otsustamisprotsessi tõhusust;

| 7. | kordab oma soovi tõsta teadlikkust subsidiaarsuse põhimõttest. Subsidiaarsuse järelevalve võrgustik on siinkohal kasulik vahend mitte ainult sellepärast, et partnerid võtavad endale ülesande teostada subsidiaarsuse järelevalvet, vaid pidades silmas ka selle potentsiaali olla foorumiks, kus saab tutvuda subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise kohaldamise parimate tavadega; |
| --- | --- |

7.

kordab oma soovi tõsta teadlikkust subsidiaarsuse põhimõttest. Subsidiaarsuse järelevalve võrgustik on siinkohal kasulik vahend mitte ainult sellepärast, et partnerid võtavad endale ülesande teostada subsidiaarsuse järelevalvet, vaid pidades silmas ka selle potentsiaali olla foorumiks, kus saab tutvuda subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise kohaldamise parimate tavadega;

| 8. | tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi järgida proportsionaalsuse põhimõtet õigusloomega seotud ja regulatiivsete pädevuste teostamisel, aidates tühistada mitmeid õigusakte arvukate konsolideeritud ettepanekute koostamise kaudu. Komitee märgib, et kaasseadusandjad on lõplikult kiitnud heaks 48 lihtsustamisettepanekut. Sellega seoses tuleb jälgida, et küsimus ei ole ainult lihtsustamise ettepanekute arvus, vaid ka praktikas halduskoormuse tegelikus vähendamises; |
| --- | --- |

8.

tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi järgida proportsionaalsuse põhimõtet õigusloomega seotud ja regulatiivsete pädevuste teostamisel, aidates tühistada mitmeid õigusakte arvukate konsolideeritud ettepanekute koostamise kaudu. Komitee märgib, et kaasseadusandjad on lõplikult kiitnud heaks 48 lihtsustamisettepanekut. Sellega seoses tuleb jälgida, et küsimus ei ole ainult lihtsustamise ettepanekute arvus, vaid ka praktikas halduskoormuse tegelikus vähendamises;

| 9. | komitee on seisukohal, et mõju hindamine peaks kaasa tooma õiguskeskkonna paranemise ja lihtsustumise, kuna sellega seoses kontrollitakse, kas ELi tasandil on vaja sekkuda, ja analüüsitakse erinevate poliitikavalikute võimalikku mõju. ELi uute õigusaktide tõhus ja usaldusväärne eelhindamine ei ole oluline üksnes selleks, et saavutada õigusaktide arvu märkimisväärne vähenemine, vaid tähtis ka selleks, et halduskoormus püsiks madalal tasemel. Regioonide Komitee tunneb siiski muret selle üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt õigusaktide ettepanekutesse tehtavatel hilisematel muudatustel ja parandustel võib olla kaugeleulatuv mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, mida otsustajad ehk algul täielikult ette ei osanud näha; |
| --- | --- |

9.

komitee on seisukohal, et mõju hindamine peaks kaasa tooma õiguskeskkonna paranemise ja lihtsustumise, kuna sellega seoses kontrollitakse, kas ELi tasandil on vaja sekkuda, ja analüüsitakse erinevate poliitikavalikute võimalikku mõju. ELi uute õigusaktide tõhus ja usaldusväärne eelhindamine ei ole oluline üksnes selleks, et saavutada õigusaktide arvu märkimisväärne vähenemine, vaid tähtis ka selleks, et halduskoormus püsiks madalal tasemel. Regioonide Komitee tunneb siiski muret selle üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt õigusaktide ettepanekutesse tehtavatel hilisematel muudatustel ja parandustel võib olla kaugeleulatuv mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, mida otsustajad ehk algul täielikult ette ei osanud näha;

| 10. | on seisukohal, et Euroopa Kohtu otsused võivad avaldada tugevat mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, näiteks riigihanke valdkonnas, ja seda viisil, mida algsetes õigusaktides ette ei olnud nähtud; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Euroopa Kohtu otsused võivad avaldada tugevat mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, näiteks riigihanke valdkonnas, ja seda viisil, mida algsetes õigusaktides ette ei olnud nähtud;

| 11. | on arvamusel, et kui EL soovib saavutada suuremat läbipaistvust ja reageerida senisest paremini kodanike huvidele, on oluline, et ühenduse õigusaktid oleksid koostatud arusaadaval viisil neile, kellele need on suunatud. Seepärast julgustab komitee Euroopa Komisjoni tegema tekstid selgemaks, ühtsemaks ja üheselt mõistetavaks, et tagada õigusaktide tõhus ja ühesugune kohaldamine kõigis liikmesriikides. See nõue on seda olulisem, et tekstid, mis lõpuks vastu võetakse, on sageli kompromisside tulemus, ning neid ei ole alati lihtne riikide õigusesse üle võtta; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kui EL soovib saavutada suuremat läbipaistvust ja reageerida senisest paremini kodanike huvidele, on oluline, et ühenduse õigusaktid oleksid koostatud arusaadaval viisil neile, kellele need on suunatud. Seepärast julgustab komitee Euroopa Komisjoni tegema tekstid selgemaks, ühtsemaks ja üheselt mõistetavaks, et tagada õigusaktide tõhus ja ühesugune kohaldamine kõigis liikmesriikides. See nõue on seda olulisem, et tekstid, mis lõpuks vastu võetakse, on sageli kompromisside tulemus, ning neid ei ole alati lihtne riikide õigusesse üle võtta;

| 12. | tunnistab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende kodanikud puutuvad enamasti kokku mitte ELi, vaid riikide õigusesse üle võetud õigusaktidega. Kõigil valitsemistasanditel on seega vaja uusi eeskirju ja tegevusmeetmeid lihtsustada, ühtlustada ja selgitada; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende kodanikud puutuvad enamasti kokku mitte ELi, vaid riikide õigusesse üle võetud õigusaktidega. Kõigil valitsemistasanditel on seega vaja uusi eeskirju ja tegevusmeetmeid lihtsustada, ühtlustada ja selgitada;

| 13. | on mures ka selle pärast, et liikmesriigid kalduvad endiselt ELi õigusaktide ülevõtmisel muutma neid keerukamaks ja lisama täiendavaid sätteid (nn goldplating); |
| --- | --- |

13.

on mures ka selle pärast, et liikmesriigid kalduvad endiselt ELi õigusaktide ülevõtmisel muutma neid keerukamaks ja lisama täiendavaid sätteid (nn goldplating);

| 14. | on samuti arvamusel, et kui arusaadavatel põhjustel pannakse suur rõhk mõju eelhindamisele, ei tohi tähelepanuta jätta järelhindamist, millega võrreldakse kavandatud tulemust tegeliku tulemusega. See on osa tegevusest parema õigusloome raames. Suurema osa uute ettepanekute eesmärk on muuta või täiendada olevasolevat ühenduse õigustikku. Õigusaktide pideva ja vajaliku uuendamise protsessi raames on ülimalt oluline võtta arvesse väärtuslikku kogemust, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on uute ettepanekute väljatöötamise raames ühenduse õigustikku kohaldades omandanud; |
| --- | --- |

14.

on samuti arvamusel, et kui arusaadavatel põhjustel pannakse suur rõhk mõju eelhindamisele, ei tohi tähelepanuta jätta järelhindamist, millega võrreldakse kavandatud tulemust tegeliku tulemusega. See on osa tegevusest parema õigusloome raames. Suurema osa uute ettepanekute eesmärk on muuta või täiendada olevasolevat ühenduse õigustikku. Õigusaktide pideva ja vajaliku uuendamise protsessi raames on ülimalt oluline võtta arvesse väärtuslikku kogemust, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on uute ettepanekute väljatöötamise raames ühenduse õigustikku kohaldades omandanud;

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Uute õigusaktide ettevalmistamine: konsulteerimine

| 15. | soovib, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kaasaksid rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vastavalt nende pädevustele ELi õigusloome ettevalmistamisse ja viimistlemisse, tugevdamaks otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust. Komitee rõhutab, et selline kaasatus on eriti oluline seadusandliku võimuga piirkondadele, pidades silmas nende kohustust võtta üle ELi õigusaktid oma pädevusvaldkondades. Siinkohal on komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parim häälekandja nende jõupingutustes olla kaasatud õigusloomeprotsessi. Regioonide Komitee liikmetel on praktilised kogemused ja üksikasjalikud teadmised kohalikest oludest, seetõttu on nad parimal positsioonil õigusaktide mõju ja tõhususe hindamiseks. |
| --- | --- |

15.

soovib, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kaasaksid rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vastavalt nende pädevustele ELi õigusloome ettevalmistamisse ja viimistlemisse, tugevdamaks otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust. Komitee rõhutab, et selline kaasatus on eriti oluline seadusandliku võimuga piirkondadele, pidades silmas nende kohustust võtta üle ELi õigusaktid oma pädevusvaldkondades. Siinkohal on komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parim häälekandja nende jõupingutustes olla kaasatud õigusloomeprotsessi. Regioonide Komitee liikmetel on praktilised kogemused ja üksikasjalikud teadmised kohalikest oludest, seetõttu on nad parimal positsioonil õigusaktide mõju ja tõhususe hindamiseks.

| 16. | Konsulteerimine on vajalik kõigil otsustustasanditel nii Euroopa Liidus kui liikmesriikides. Viimased peavad leidma häid tavasid konsulteerimiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

16.

Konsulteerimine on vajalik kõigil otsustustasanditel nii Euroopa Liidus kui liikmesriikides. Viimased peavad leidma häid tavasid konsulteerimiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 17. | rõhutab ettevalmistusfaasi pidevalt kasvavat tähtsust ELi õigusloomeprotsessis. Tõhustades analüüsi ja kooskõlastust juba selles varajases faasis, tugevdab EL oma võimalusi töötada välja tõhusad õigusaktid, mida on lihtsam rakendada liikmesriikide erinevates tingimustes. |
| --- | --- |

17.

rõhutab ettevalmistusfaasi pidevalt kasvavat tähtsust ELi õigusloomeprotsessis. Tõhustades analüüsi ja kooskõlastust juba selles varajases faasis, tugevdab EL oma võimalusi töötada välja tõhusad õigusaktid, mida on lihtsam rakendada liikmesriikide erinevates tingimustes.

Uute õigusaktide ettevalmistamine: mõju hindamine

| 18. | kordab oma valmisolekut aidata kaasa selliste uute õigusaktide ettepanekute mõju hindamisele, millel on tugev kohalik ja piirkondlik mõju. Kuna uued ettepanekud puudutavad olemasolevate õigusaktide muutmist, peab mõjuhinnang sisaldama hindamistulemusi, mis võimaldab luua otsese sideme eelneva mõjuhinnangu ja järelhindamise vahel; |
| --- | --- |

18.

kordab oma valmisolekut aidata kaasa selliste uute õigusaktide ettepanekute mõju hindamisele, millel on tugev kohalik ja piirkondlik mõju. Kuna uued ettepanekud puudutavad olemasolevate õigusaktide muutmist, peab mõjuhinnang sisaldama hindamistulemusi, mis võimaldab luua otsese sideme eelneva mõjuhinnangu ja järelhindamise vahel;

| 19. | olles teadlik, et mõjuanalüüs on pikk ja ressursimahukas ettevõtmine, peaks planeerimine olema võimalikult tulevikku suunatud, võimaldades kahepoolselt määratleda prioriteetsed küsimused iga-aastase poliitilise strateegia, komisjoni töö- ja õigusloomekava alusel, või iga-aastase tehnilise arutelu raames. Lisaks tuleks Euroopa Komisjoni peadirektoraate julgustada pöörduma otse Regioonide Komitee poole, kui peadirektoraatide arvates oleks mõjuanalüüsi koostamiseks vaja täiendavaid andmeid kavandatud algatuste territoriaalsest mõjust; |
| --- | --- |

19.

olles teadlik, et mõjuanalüüs on pikk ja ressursimahukas ettevõtmine, peaks planeerimine olema võimalikult tulevikku suunatud, võimaldades kahepoolselt määratleda prioriteetsed küsimused iga-aastase poliitilise strateegia, komisjoni töö- ja õigusloomekava alusel, või iga-aastase tehnilise arutelu raames. Lisaks tuleks Euroopa Komisjoni peadirektoraate julgustada pöörduma otse Regioonide Komitee poole, kui peadirektoraatide arvates oleks mõjuanalüüsi koostamiseks vaja täiendavaid andmeid kavandatud algatuste territoriaalsest mõjust;

| 20. | taotleb seda, et mõjuanalüüsides võetakse arvesse seadusandliku võimuga piirkondi ning seda, et välditaks selliseid ELi korraldusi, mille abil piirkondade pädevused kantakse üle riiklikule keskvalitsusele; |
| --- | --- |

20.

taotleb seda, et mõjuanalüüsides võetakse arvesse seadusandliku võimuga piirkondi ning seda, et välditaks selliseid ELi korraldusi, mille abil piirkondade pädevused kantakse üle riiklikule keskvalitsusele;

| 21. | kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles komisjoni õigusaktide ettepanekute parandamisel – kui sellega kaasneb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldus- ja finantskoormuse tõus – paremini järgima 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet. Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuleks kaasata institutsioonidevahelise kokkuleppe mis tahes läbivaatamisse; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles komisjoni õigusaktide ettepanekute parandamisel – kui sellega kaasneb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldus- ja finantskoormuse tõus – paremini järgima 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet. Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuleks kaasata institutsioonidevahelise kokkuleppe mis tahes läbivaatamisse;

| 22. | on rahul, et halduskoormuse vähendamise kõrgetasemelises töörühmas esindas Regioonide Komiteed Johanna Maij-Weggen (EPP/NL). Teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon konsulteeriks komiteega ametlikult kõnealuse rühma järelduste teemal enne volituste lõppemist (august 2010), et komiteel oleks võimalik edastada kõigile ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tulemused neid puudutavates valdkondades; |
| --- | --- |

22.

on rahul, et halduskoormuse vähendamise kõrgetasemelises töörühmas esindas Regioonide Komiteed Johanna Maij-Weggen (EPP/NL). Teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon konsulteeriks komiteega ametlikult kõnealuse rühma järelduste teemal enne volituste lõppemist (august 2010), et komiteel oleks võimalik edastada kõigile ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tulemused neid puudutavates valdkondades;

Rakendamine ja ülevõtmine

| 23. | tervitab kavatsust vähendada VKEde tarbetut koormamist ja suurendada infotehnoloogia kasutamist. Ühenduse õiguskeskkonna lihtsustamise üks eesmärke peaks olema õigusaktide muutmine lihtsamaks ja tõhusamaks ehk seega senisest kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

23.

tervitab kavatsust vähendada VKEde tarbetut koormamist ja suurendada infotehnoloogia kasutamist. Ühenduse õiguskeskkonna lihtsustamise üks eesmärke peaks olema õigusaktide muutmine lihtsamaks ja tõhusamaks ehk seega senisest kasutajasõbralikumaks;

| 24. | tunnistab, et parem õigusloome käib käsikäes õigusaktide korrapärase hindamisega. Seega peaksid kõik Euroopa Liidu õigusaktid sisaldama süstemaatiliselt hindamist puudutavaid sätteid, et kõik huvitatud osapooled saaksid jagada oma kogemusi seoses kõnealuste õigusaktide praktilise mõju, nende elluviimise ja neist kinnipidamisega; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et parem õigusloome käib käsikäes õigusaktide korrapärase hindamisega. Seega peaksid kõik Euroopa Liidu õigusaktid sisaldama süstemaatiliselt hindamist puudutavaid sätteid, et kõik huvitatud osapooled saaksid jagada oma kogemusi seoses kõnealuste õigusaktide praktilise mõju, nende elluviimise ja neist kinnipidamisega;

| 25. | kutsub seadusandliku võimuga piirkondasid üles teadvustama seda, et proaktiivsema rolli võtmine läbirääkimistes ELi õigusaktide üle ja õigusaktide ülevõtmises võiks neile märkimisväärset kasu tuua. Ka teistel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll. Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles võimaldama sellist aktiivset osalust nii suures ulatuses kui võimalik; |
| --- | --- |

25.

kutsub seadusandliku võimuga piirkondasid üles teadvustama seda, et proaktiivsema rolli võtmine läbirääkimistes ELi õigusaktide üle ja õigusaktide ülevõtmises võiks neile märkimisväärset kasu tuua. Ka teistel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll. Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles võimaldama sellist aktiivset osalust nii suures ulatuses kui võimalik;

| 26. | rõhutab, et Euroopa piirkondlikud paktid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR), suurendaksid territoriaalset ühtekuuluvust ja tugeva kohaliku mõjuga poliitikate paindlikkust. Kuna ETKR on juriidiline isik, mille raames on partneritel võimalik luua territoriaalseks koostööks stabiilne õiguslik struktuur, tagab see mitmetasandilise valitsemise parema rakendamise ning edendab paremat õigusloomet kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogu Euroopas; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Euroopa piirkondlikud paktid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR), suurendaksid territoriaalset ühtekuuluvust ja tugeva kohaliku mõjuga poliitikate paindlikkust. Kuna ETKR on juriidiline isik, mille raames on partneritel võimalik luua territoriaalseks koostööks stabiilne õiguslik struktuur, tagab see mitmetasandilise valitsemise parema rakendamise ning edendab paremat õigusloomet kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogu Euroopas;

| 27. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et lihtsustada riiklikke õigusakte ja võtma ühenduse direktiivid nõuetekohaselt ja kiiresti üle. Liikmesriikidel tuleks osana sellest protsessist konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja arvestada nende ettepanekute ja algatustega; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et lihtsustada riiklikke õigusakte ja võtma ühenduse direktiivid nõuetekohaselt ja kiiresti üle. Liikmesriikidel tuleks osana sellest protsessist konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja arvestada nende ettepanekute ja algatustega;

| 28. | kutsub riikide seadusandjaid veel kord üles hoiduma ELi õigusaktide ülevõtmisel liigrangest rakendamisest (nn goldplating). Oma aruannetes ELi direktiivide korraliku elluviimise kohta nõutud tähtaegade jooksul võiks komisjon nimetada, millised liikmesriigid on otsustanud määratleda laiemad riiklikud kohustused; |
| --- | --- |

28.

kutsub riikide seadusandjaid veel kord üles hoiduma ELi õigusaktide ülevõtmisel liigrangest rakendamisest (nn goldplating). Oma aruannetes ELi direktiivide korraliku elluviimise kohta nõutud tähtaegade jooksul võiks komisjon nimetada, millised liikmesriigid on otsustanud määratleda laiemad riiklikud kohustused;

| 29. | rõhutab, et komisjon ja Euroopa Kohus peaksid võtma arvesse kohtu otsuste mõju piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et komisjon ja Euroopa Kohus peaksid võtma arvesse kohtu otsuste mõju piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele;

| 30. | kutsub Euroopa Komisjoni üles määrama täpselt kindlaks konkreetsed olukorrad, kus riigiabi on kaasatud, rõhuasetusega neile küsimustele ja olukordadele, mis kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Komisjoni üles määrama täpselt kindlaks konkreetsed olukorrad, kus riigiabi on kaasatud, rõhuasetusega neile küsimustele ja olukordadele, mis kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse;

Teavitustegevus

| 31. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama parema õigusloome tegevuskava tutvustamisel rohkem kodanikele suunatud lähenemisviisi. Jõupingutused ja teavitustegevus peaksid olema suunatud eelkõige valdkondadesse, mille puhul kodanikud näevad suurimat lisaväärtust; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama parema õigusloome tegevuskava tutvustamisel rohkem kodanikele suunatud lähenemisviisi. Jõupingutused ja teavitustegevus peaksid olema suunatud eelkõige valdkondadesse, mille puhul kodanikud näevad suurimat lisaväärtust;

| 32. | soovitab kasutada direktiivide koostamisel selgemat keelekasutust: see vähendaks väärtõlgendamist ja sellest tulenevat viivitust või ebaõiget ülevõtmist; |
| --- | --- |

32.

soovitab kasutada direktiivide koostamisel selgemat keelekasutust: see vähendaks väärtõlgendamist ja sellest tulenevat viivitust või ebaõiget ülevõtmist;

| 33. | tunnistab, et liikmesriikide seadusandjatel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning nende esindusorganisatsioonidel on oma roll ELi õigusaktidest ja nende riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisest paremal teavitamisel nende rakendajatele ja tavakodanikele. |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et liikmesriikide seadusandjatel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning nende esindusorganisatsioonidel on oma roll ELi õigusaktidest ja nende riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisest paremal teavitamisel nende rakendajatele ja tavakodanikele.

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/5

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Lissaboni strateegia tulevik pärast 2010. aastat”

2010/C 141/02

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud ökoloogilistes raamides (1) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele; |
| --- | --- |

—

märgib, et kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud ökoloogilistes raamides (1) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele;

| — | rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde; |
| --- | --- |

—

rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde;

| — | märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks; |
| --- | --- |

—

märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks;

| — | kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll (2). |
| --- | --- |

—

kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll (2).

| Raportöör | : | Christine Chapman (UK/PES), Walesi rahvusassamblee liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Christine Chapman (UK/PES), Walesi rahvusassamblee liige

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE:

Peamised seisukohad

| 1. | toetab praegust Lissaboni strateegiat pärast 2010. aastat jätkavat strateegiat, kuid usub, et Lissaboni strateegiale tuleb leida uus tasakaal ning Euroopa säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia ühendada. Ehkki komitee tervitab kohustust anda inimestele osalusühiskonnas suuremaid võimalusi ning luua konkurentsivõimeline, ühendatud ja keskkonnahoidlikum majandus, nagu rõhutati 24. novembril avaldatud Euroopa Komisjoni aruteludokumendis strateegia tuleviku üle, avaldab komitee pettumust selle üle, et komisjon ei ole teinud ettepanekut ambitsioonikama ja üldise kontseptsiooni kohta eesmärgiga strateegia uuesti tasakaalustada ja ümber suunata, muutmaks Euroopa jätkusuutlikuks ja sotsiaalselt õiglaseks ja ühtekuuluvaks ühiskonnaks; |
| --- | --- |

1.

toetab praegust Lissaboni strateegiat pärast 2010. aastat jätkavat strateegiat, kuid usub, et Lissaboni strateegiale tuleb leida uus tasakaal ning Euroopa säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia ühendada. Ehkki komitee tervitab kohustust anda inimestele osalusühiskonnas suuremaid võimalusi ning luua konkurentsivõimeline, ühendatud ja keskkonnahoidlikum majandus, nagu rõhutati 24. novembril avaldatud Euroopa Komisjoni aruteludokumendis strateegia tuleviku üle, avaldab komitee pettumust selle üle, et komisjon ei ole teinud ettepanekut ambitsioonikama ja üldise kontseptsiooni kohta eesmärgiga strateegia uuesti tasakaalustada ja ümber suunata, muutmaks Euroopa jätkusuutlikuks ja sotsiaalselt õiglaseks ja ühtekuuluvaks ühiskonnaks;

| 2. | rõhutab, et praeguses Lissaboni strateegias ei ole piisavalt tunnustatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kogu ELis strateegia rakendamisel ja sellest teavitamisel ning kordab mitmetasandilise valitsemise valges raamatus toodud üleskutset parandada see viga uues strateegias; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praeguses Lissaboni strateegias ei ole piisavalt tunnustatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kogu ELis strateegia rakendamisel ja sellest teavitamisel ning kordab mitmetasandilise valitsemise valges raamatus toodud üleskutset parandada see viga uues strateegias;

| 3. | märgib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hulgas levinud ebakindlust praeguse Lissaboni strateegia üldise eesmärgi suhtes, mida saaks parandada, seades uues strateegias selged eesmärgid ning tutvustades neid tõhusalt inimestele kohapeal; |
| --- | --- |

3.

märgib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hulgas levinud ebakindlust praeguse Lissaboni strateegia üldise eesmärgi suhtes, mida saaks parandada, seades uues strateegias selged eesmärgid ning tutvustades neid tõhusalt inimestele kohapeal;

| 4. | kahetseb, et majandus- ja rahaliidu jaoks mõeldud Lissaboni strateegia ei ole suutnud avaldada soovitud mõju liikmesriikide majanduspoliitikate paremal kooskõlastamisel ega ELi tasandi ühise majandusliku valitsemise parandamisel. Komitee avaldab kahetsust, et vastusena praegusele majanduskriisile on paljud liikmesriigid võtnud vastu ainult riikide kaalutlustel põhinevad majanduspoliitikad, selmet püüelda kooskõlastatud meetmete poole ühtse turu raames; |
| --- | --- |

4.

kahetseb, et majandus- ja rahaliidu jaoks mõeldud Lissaboni strateegia ei ole suutnud avaldada soovitud mõju liikmesriikide majanduspoliitikate paremal kooskõlastamisel ega ELi tasandi ühise majandusliku valitsemise parandamisel. Komitee avaldab kahetsust, et vastusena praegusele majanduskriisile on paljud liikmesriigid võtnud vastu ainult riikide kaalutlustel põhinevad majanduspoliitikad, selmet püüelda kooskõlastatud meetmete poole ühtse turu raames;

| 5. | kutsub üles seadma uues strateegias selge üldeesmärgi, mis keskenduks kõigi ELi kodanike kõrgele elukvaliteedile ja heaolule. Selle põhielement on tööhõive, samuti materiaalne rikkus, kuigi on ka teisi tegureid, mida tuleb arvesse võtta, et saada terviklik pilt elukvaliteedist ja heaolust, hõlmates laiemat sotsiaalset ja keskkonnaalast konteksti, mis inimesi ümbritseb (3); |
| --- | --- |

5.

kutsub üles seadma uues strateegias selge üldeesmärgi, mis keskenduks kõigi ELi kodanike kõrgele elukvaliteedile ja heaolule. Selle põhielement on tööhõive, samuti materiaalne rikkus, kuigi on ka teisi tegureid, mida tuleb arvesse võtta, et saada terviklik pilt elukvaliteedist ja heaolust, hõlmates laiemat sotsiaalset ja keskkonnaalast konteksti, mis inimesi ümbritseb (3);

| 6. | märgib, et nimetatud kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud jätkusuutlikkuse raamides
   (4) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele; |
| --- | --- |

6.

märgib, et nimetatud kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud jätkusuutlikkuse raamides
   (4) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele;

| 7. | rõhutab hariduse ja koolituse määravat rolli teadlikkuse tõstmisel säästva arengu küsimustest ning Euroopa kodanike loovate ja ettevõtlike oskuste arendamisel, samuti vajadust üles ehitada elukestva õppe kultuur; |
| --- | --- |

7.

rõhutab hariduse ja koolituse määravat rolli teadlikkuse tõstmisel säästva arengu küsimustest ning Euroopa kodanike loovate ja ettevõtlike oskuste arendamisel, samuti vajadust üles ehitada elukestva õppe kultuur;

| 8. | teeb ettepaneku anda uuele strateegiale uus nimi, et vältida segiajamist Lissaboni lepinguga, rõhutamaks uut lähenemist strateegiale. Näiteks „Elukvaliteet kõigile: Euroopale jätkusuutliku tuleviku ülesehitamine maailmas” ehk lühiversioonis „Jätkusuutliku Euroopa strateegia”; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku anda uuele strateegiale uus nimi, et vältida segiajamist Lissaboni lepinguga, rõhutamaks uut lähenemist strateegiale. Näiteks „Elukvaliteet kõigile: Euroopale jätkusuutliku tuleviku ülesehitamine maailmas” ehk lühiversioonis „Jätkusuutliku Euroopa strateegia”;

| 9. | kutsub üles looma tõhusamat teabevahetusstrateegiat, hõlmates kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tõsta teadlikkust ja levitada uue strateegia põhisõnumeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles looma tõhusamat teabevahetusstrateegiat, hõlmates kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tõsta teadlikkust ja levitada uue strateegia põhisõnumeid;

Praegused ja uued väljakutsed

| 10. | kinnitab, et praegune finants-, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriis on radikaalselt muutnud konteksti, milles Lissaboni strateegia tuleviku üle arutleda. See tähendab, et „tavapärane lähenemine” ei tule kõne alla. Siit tuleneb terve rida vahetuid väljakutseid, eriti seoses võitlusega kasvava – eelkõige noorte – tööpuuduse ning protektsionistlike hoiakute vastu Euroopas. Kriis on toonud ilmsiks globaalse majandusmudeli struktuurilised puudused ja näidanud vajadust uue ja jätkusuutliku lähenemise järele, nii ökoloogilises, sotsiaalses kui ka majanduslikus mõttes, samuti rangemate regulatsioonide järele pangandus- ja finantssektoris; |
| --- | --- |

10.

kinnitab, et praegune finants-, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriis on radikaalselt muutnud konteksti, milles Lissaboni strateegia tuleviku üle arutleda. See tähendab, et „tavapärane lähenemine” ei tule kõne alla. Siit tuleneb terve rida vahetuid väljakutseid, eriti seoses võitlusega kasvava – eelkõige noorte – tööpuuduse ning protektsionistlike hoiakute vastu Euroopas. Kriis on toonud ilmsiks globaalse majandusmudeli struktuurilised puudused ja näidanud vajadust uue ja jätkusuutliku lähenemise järele, nii ökoloogilises, sotsiaalses kui ka majanduslikus mõttes, samuti rangemate regulatsioonide järele pangandus- ja finantssektoris;

| 11. | kordab, et enne majanduskriisi puhkemist Euroopas, kui majandusel arvati üpris hästi minevat, püsis vaesus Euroopas suurel määral ning erinevused sissetulekutes suurenesid. Euroopa Komisjoni 2008. aasta oktoobris avaldatud arvude kohaselt elab 16 % Euroopa elanikkonnast allpool vaesuspiiri, üks kümnest inimesest elab leibkonnas, kus keegi ei tööta, ja 19 % lastest elab allpool vaesusriski (5). Uue strateegia üks peamisi eesmärke peab olema võitlus vaesuse ning järjest suuremate erinevuste vastu jõukuse tasemes; |
| --- | --- |

11.

kordab, et enne majanduskriisi puhkemist Euroopas, kui majandusel arvati üpris hästi minevat, püsis vaesus Euroopas suurel määral ning erinevused sissetulekutes suurenesid. Euroopa Komisjoni 2008. aasta oktoobris avaldatud arvude kohaselt elab 16 % Euroopa elanikkonnast allpool vaesuspiiri, üks kümnest inimesest elab leibkonnas, kus keegi ei tööta, ja 19 % lastest elab allpool vaesusriski (5). Uue strateegia üks peamisi eesmärke peab olema võitlus vaesuse ning järjest suuremate erinevuste vastu jõukuse tasemes;

| 12. | märgib, et Euroopa seisab silmitsi mitmete pikaajaliste väljakutsetega, mille hulka kuuluvad demograafilised muutused, kliimamuutused, energia varustuskindlus, globaliseerumine, (6) ning territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine kõikjal Euroopa Liidus, millele uus strateegia peaks keskenduma. Komitee avaldab kahetsust, et territoriaalset ühtekuuluvust ei tõsteta Euroopa Komisjoni aruteludokumendis ELi 2020 strateegia kohta juhtpõhimõttena rohkem esile. Komitee kutsub komisjoni üles vastavalt Lissaboni lepingus sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse nõuetele võtma kohustuse analüüsida piirkondlikke tagajärgi iga uue kavandatud õigusmeetme puhul, mis puudutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Euroopa seisab silmitsi mitmete pikaajaliste väljakutsetega, mille hulka kuuluvad demograafilised muutused, kliimamuutused, energia varustuskindlus, globaliseerumine, (6) ning territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine kõikjal Euroopa Liidus, millele uus strateegia peaks keskenduma. Komitee avaldab kahetsust, et territoriaalset ühtekuuluvust ei tõsteta Euroopa Komisjoni aruteludokumendis ELi 2020 strateegia kohta juhtpõhimõttena rohkem esile. Komitee kutsub komisjoni üles vastavalt Lissaboni lepingus sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse nõuetele võtma kohustuse analüüsida piirkondlikke tagajärgi iga uue kavandatud õigusmeetme puhul, mis puudutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi;

| 13. | märgib, et kuna sotsiaalse, finants- ja majanduskriisi tagajärjed jäävad veel aastaid avaliku sektori eelarvet koormama, siis on oluline tagada ressursside ja rahastamise tõhus kooskõlastatus kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et tagada õiged investeeringud, mis aitavad kaasa uue strateegia laiemate eesmärkide saavutamisele. EL ja liikmesriigid peavad täielikult järgima Euroopa Nõukogu kohaliku omavalitsuse harta põhimõtteid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahaliste vahendite küsimuses (artikkel 9), et Euroopa linnad ja piirkonnad saaksid anda tõhusa panuse Lissaboni strateegia rakendamisse; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kuna sotsiaalse, finants- ja majanduskriisi tagajärjed jäävad veel aastaid avaliku sektori eelarvet koormama, siis on oluline tagada ressursside ja rahastamise tõhus kooskõlastatus kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et tagada õiged investeeringud, mis aitavad kaasa uue strateegia laiemate eesmärkide saavutamisele. EL ja liikmesriigid peavad täielikult järgima Euroopa Nõukogu kohaliku omavalitsuse harta põhimõtteid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahaliste vahendite küsimuses (artikkel 9), et Euroopa linnad ja piirkonnad saaksid anda tõhusa panuse Lissaboni strateegia rakendamisse;

| 14. | kinnitab, et nii tõhusa sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks kui ka pikaajaliste väljakutsete ületamiseks on vaja kõigi poliitikavaldkondade ülest territoriaalset lähenemisviisi, mis võtaks arvesse kogu Euroopas kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevaid eripärasid. Samuti on vaja ühenduse eelarvest eraldada piisavad vahendid, et toetada ELi territoriaalselt tasakaalus arengut; |
| --- | --- |

14.

kinnitab, et nii tõhusa sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks kui ka pikaajaliste väljakutsete ületamiseks on vaja kõigi poliitikavaldkondade ülest territoriaalset lähenemisviisi, mis võtaks arvesse kogu Euroopas kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevaid eripärasid. Samuti on vaja ühenduse eelarvest eraldada piisavad vahendid, et toetada ELi territoriaalselt tasakaalus arengut;

| 15. | teeb ettepaneku, et uue strateegia prioriteedid oleksid rohelisse majandusse investeerimine, sotsiaalse ühtekuuluvusega tegelemine, mitmetasandilise valitsemise tagamine ning uus lähenemine uue strateegia mõjude hindamisele; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et uue strateegia prioriteedid oleksid rohelisse majandusse investeerimine, sotsiaalse ühtekuuluvusega tegelemine, mitmetasandilise valitsemise tagamine ning uus lähenemine uue strateegia mõjude hindamisele;

Investeeringud rohelisse majandusse

| 16. | kutsub üles lisada ELi kliimamuutuste eesmärgid ja kohustused uude strateegiasse, et luua väikeste heitkogustega majandus kogu Euroopas; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles lisada ELi kliimamuutuste eesmärgid ja kohustused uude strateegiasse, et luua väikeste heitkogustega majandus kogu Euroopas;

| 17. | kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll. (7) See nõuab struktuurilisi muutusi Euroopa majanduses, sealhulgas kooskõlastatust makromajanduse poliitika ja aktiivse tööturupoliitika vahel, et toetada liikumist rohelise majanduse suunas; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll. (7) See nõuab struktuurilisi muutusi Euroopa majanduses, sealhulgas kooskõlastatust makromajanduse poliitika ja aktiivse tööturupoliitika vahel, et toetada liikumist rohelise majanduse suunas;

| 18. | kutsub üles looma Euroopa roheliste oskuste ja roheliste töökohtade strateegiat, pakkumaks raamistikku investeeringutele oskustesse ja teadmistesse, et toetada säästva majanduse arengut. Tulevased ELi rahastusprogrammid, sealhulgas ka elukestva õppe programm ja Euroopa Sotsiaalfond, peaksid keskenduma „rohelistesse töökohtadesse” ja „rohelistesse oskustesse” tehtavatele investeeringutele, pöörates eriti rõhku uutele, dünaamilistele ja uuendusmeelsetele VKEdele (8); |
| --- | --- |

18.

kutsub üles looma Euroopa roheliste oskuste ja roheliste töökohtade strateegiat, pakkumaks raamistikku investeeringutele oskustesse ja teadmistesse, et toetada säästva majanduse arengut. Tulevased ELi rahastusprogrammid, sealhulgas ka elukestva õppe programm ja Euroopa Sotsiaalfond, peaksid keskenduma „rohelistesse töökohtadesse” ja „rohelistesse oskustesse” tehtavatele investeeringutele, pöörates eriti rõhku uutele, dünaamilistele ja uuendusmeelsetele VKEdele (8);

| 19. | kutsub ELi üles võtma vastu stiimulite ja toetusmehhanismide järjepidevat raamistikku (rohelist paremat õigusloomet), et toetada arengut ja säästvat majandust kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles võtma vastu stiimulite ja toetusmehhanismide järjepidevat raamistikku (rohelist paremat õigusloomet), et toetada arengut ja säästvat majandust kõikjal Euroopas;

| 20. | kutsub üles prioriteedina jagama uuenduslikke lahendusi puudutavaid parimaid tavasid, millega luuakse konkreetsetes liikmesriikides stiimuleid, mis innustavad ELi kodanikke, ettevõtteid ja ametiasutusi omaks võtma rohelisi käitumismudeleid ja sanktsioneerima „mittesäästvat” käitumist; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles prioriteedina jagama uuenduslikke lahendusi puudutavaid parimaid tavasid, millega luuakse konkreetsetes liikmesriikides stiimuleid, mis innustavad ELi kodanikke, ettevõtteid ja ametiasutusi omaks võtma rohelisi käitumismudeleid ja sanktsioneerima „mittesäästvat” käitumist;

| 21. | kinnitab, et roheline lähenemine võib luua positiivse mõjuahela võitluses majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega. Näiteks hiljutised muudatused struktuurifonde puudutavates regulatsioonides loovad võimaluse toetada energiatõhususe meetmeid madala sissetulekuga leibkondades; |
| --- | --- |

21.

kinnitab, et roheline lähenemine võib luua positiivse mõjuahela võitluses majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega. Näiteks hiljutised muudatused struktuurifonde puudutavates regulatsioonides loovad võimaluse toetada energiatõhususe meetmeid madala sissetulekuga leibkondades;

| 22. | rõhutab alt-üles algatuste tähtsust kohalikes kogukondades seoses olukorra muutmisega kohapeal (9); |
| --- | --- |

22.

rõhutab alt-üles algatuste tähtsust kohalikes kogukondades seoses olukorra muutmisega kohapeal (9);

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja kaasatus

| 23. | rõhutab, kui väärtuslikud ja olulised on sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalkaitse süsteemid, mis kaitsevad ühiskonna kõige abitumaid, ning vajadust säilitada tugev Euroopa sotsiaalmudel (10); |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui väärtuslikud ja olulised on sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalkaitse süsteemid, mis kaitsevad ühiskonna kõige abitumaid, ning vajadust säilitada tugev Euroopa sotsiaalmudel (10);

| 24. | vastavalt Lissaboni lepingu lisas toodud protokollile üldhuviteenuste kohta tunnistab komitee üldhuviteenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tähtsust. Nende teenuste korraldamist ja rahastamist tuleks paremini tagada. Komitee soovib samuti rõhutada kodanikele osutatavate avalike teenuste olulisust; |
| --- | --- |

24.

vastavalt Lissaboni lepingu lisas toodud protokollile üldhuviteenuste kohta tunnistab komitee üldhuviteenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tähtsust. Nende teenuste korraldamist ja rahastamist tuleks paremini tagada. Komitee soovib samuti rõhutada kodanikele osutatavate avalike teenuste olulisust;

| 25. | kutsub üles tegevusele võitlemaks laste vaesuse ja põlvkondadeülese vaesuse vastu perekondades ning rõhutab vajadust säilitada Barcelona eesmärgid lapsehoiuteenuste osas (11); |
| --- | --- |

25.

kutsub üles tegevusele võitlemaks laste vaesuse ja põlvkondadeülese vaesuse vastu perekondades ning rõhutab vajadust säilitada Barcelona eesmärgid lapsehoiuteenuste osas (11);

| 26. | rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde; |
| --- | --- |

26.

rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde;

| 27. | kutsub ELi üles kasutama struktuurifondide raames tõhusamalt olemasolevaid teadmisi ja häid tavasid ELi kõigi piirkondade hüvanguks; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi üles kasutama struktuurifondide raames tõhusamalt olemasolevaid teadmisi ja häid tavasid ELi kõigi piirkondade hüvanguks;

| 28. | kutsub ELi juhte üles kasutama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat 2010 selleks, et kohustuda võtma prioriteediks sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne kaasatus, eesmärgiga võidelda kasvava töötuse, piirkondadevaheliste majanduslike erinevuste, sotsiaalse tõrjutuse, tööturult eemaloleku ja majandusliku tegevusetuse vastu. Komitee nõustub Barca aruandega selles, et ELi struktuurifondide programmid on peamine vahend sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi juhte üles kasutama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat 2010 selleks, et kohustuda võtma prioriteediks sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne kaasatus, eesmärgiga võidelda kasvava töötuse, piirkondadevaheliste majanduslike erinevuste, sotsiaalse tõrjutuse, tööturult eemaloleku ja majandusliku tegevusetuse vastu. Komitee nõustub Barca aruandega selles, et ELi struktuurifondide programmid on peamine vahend sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks;

| 29. | kutsub üles rakendama meetmeid võitluses noorte järjest kasvava töötuse vastu, seades prioriteediks investeeringud haridusse, koolitusse ja oskuste arendamisse, hõlmates skeeme, mis soodustavad noorte liikuvust. Komitee tervitab 2008. aasta novembris vastu võetud nõukogu soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta ning toetab komisjoni ettepanekut nimetada 2011. aasta Euroopa vabatahtlike aastaks; |
| --- | --- |

29.

kutsub üles rakendama meetmeid võitluses noorte järjest kasvava töötuse vastu, seades prioriteediks investeeringud haridusse, koolitusse ja oskuste arendamisse, hõlmates skeeme, mis soodustavad noorte liikuvust. Komitee tervitab 2008. aasta novembris vastu võetud nõukogu soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta ning toetab komisjoni ettepanekut nimetada 2011. aasta Euroopa vabatahtlike aastaks;

| 30. | kutsub üles rohkem tunnustama naiste olulist panust töörindel ning naisi ettevõtjate ja uuendajatena. Euroopal on veel pikk tee käia soolise võrdõiguslikkuseni, nagu nähtub Euroopa Komisjoni hiljutisest aruandest, milles rõhutatakse eelkõige ebavõrdsust palkades ning raskusi seoses tasakaalu leidmisega töö ja eraelu vahel, samuti soolisi stereotüüpe (12)
   (13). Komitee loodab seetõttu, et esitatakse soovitusi ja stiimuleid, mis suurendavad naiste võimalusi tööturule siseneda ja seal püsida; |
| --- | --- |

30.

kutsub üles rohkem tunnustama naiste olulist panust töörindel ning naisi ettevõtjate ja uuendajatena. Euroopal on veel pikk tee käia soolise võrdõiguslikkuseni, nagu nähtub Euroopa Komisjoni hiljutisest aruandest, milles rõhutatakse eelkõige ebavõrdsust palkades ning raskusi seoses tasakaalu leidmisega töö ja eraelu vahel, samuti soolisi stereotüüpe (12)
   (13). Komitee loodab seetõttu, et esitatakse soovitusi ja stiimuleid, mis suurendavad naiste võimalusi tööturule siseneda ja seal püsida;

| 31. | kutsub üles kõigi ühiskonnaliikmete väärtust ja panust rohkem tunnustama. Uus strateegia peaks omistama väärtust „kodanikuühiskonna” tähtsusele, eelkõige kolmanda sektori, hooldajate ja vabatahtlike panusele – mis sageli jääb tähelepanuta – teiste heaolusse. Samuti peaks uus strateegia toetama aktiivse vananemise poliitikaid ja põlvkondadeüleseid algatusi; |
| --- | --- |

31.

kutsub üles kõigi ühiskonnaliikmete väärtust ja panust rohkem tunnustama. Uus strateegia peaks omistama väärtust „kodanikuühiskonna” tähtsusele, eelkõige kolmanda sektori, hooldajate ja vabatahtlike panusele – mis sageli jääb tähelepanuta – teiste heaolusse. Samuti peaks uus strateegia toetama aktiivse vananemise poliitikaid ja põlvkondadeüleseid algatusi;

| 32. | väidab, et tulevane ELi ühtekuuluvuspoliitika peaks hõlmama toetust kohaliku arengu algatustele, mis on suunatud konkreetsetele linna- või maakogukondadele, kes seisavad silmitsi teatud sotsiaalmajanduslike väljakutsetega. Seda lähenemist on minevikus edukalt kasutatud algatustes nagu EQUAL, LEADER, URBAN ning sihtalade 1 ja 2 programmides; |
| --- | --- |

32.

väidab, et tulevane ELi ühtekuuluvuspoliitika peaks hõlmama toetust kohaliku arengu algatustele, mis on suunatud konkreetsetele linna- või maakogukondadele, kes seisavad silmitsi teatud sotsiaalmajanduslike väljakutsetega. Seda lähenemist on minevikus edukalt kasutatud algatustes nagu EQUAL, LEADER, URBAN ning sihtalade 1 ja 2 programmides;

| 33. | tervitab lähenemist, mille puhul riigiabi võimaldab toetada jätkusuutlikku majanduslikku tootmist kohalikul tasandil (nt seades prioriteediks rohelised hanked, ligipääsu lairibainfrastruktuuridele kaugetes ja maapiirkondades); |
| --- | --- |

33.

tervitab lähenemist, mille puhul riigiabi võimaldab toetada jätkusuutlikku majanduslikku tootmist kohalikul tasandil (nt seades prioriteediks rohelised hanked, ligipääsu lairibainfrastruktuuridele kaugetes ja maapiirkondades);

Mitmetasandiline valitsemine

| 34. | rõhutab vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise järele uue strateegia kujundamisse, rakendamisse ja hindamisse; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise järele uue strateegia kujundamisse, rakendamisse ja hindamisse;

| 35. | rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tähtsust juhtrolli võtmisel, reageerides finants- ja majanduskriisile kohapeal, tulles toime vahetute ja lühiajaliste väljakutsetega (14); |
| --- | --- |

35.

rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tähtsust juhtrolli võtmisel, reageerides finants- ja majanduskriisile kohapeal, tulles toime vahetute ja lühiajaliste väljakutsetega (14);

| 36. | kutsub üles tagama paremat kooskõlastatust ja koostööd erinevate valitsemistasandite vahel Euroopas ja andma uuele strateegiale palju tugevamat piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles tagama paremat kooskõlastatust ja koostööd erinevate valitsemistasandite vahel Euroopas ja andma uuele strateegiale palju tugevamat piirkondlikku mõõdet;

| 37. | kutsub ELi juhte üles tagama, et ELi tulevased kulud oleksid kooskõlas uue strateegia peamiste eesmärkide saavutamisega, rakendades struktuurifondide edukat sihtotstarbelist määramist vastavalt Lissaboni strateegiale kõigis ELi eelarve olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi juhte üles tagama, et ELi tulevased kulud oleksid kooskõlas uue strateegia peamiste eesmärkide saavutamisega, rakendades struktuurifondide edukat sihtotstarbelist määramist vastavalt Lissaboni strateegiale kõigis ELi eelarve olulistes valdkondades;

| 38. | kutsub üles seadma rohkem stiimuleid riikide valitsustele uue strateegia eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ka siduvaid eesmärke, et tagada edukas rakendamine kohapeal; |
| --- | --- |

38.

kutsub üles seadma rohkem stiimuleid riikide valitsustele uue strateegia eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ka siduvaid eesmärke, et tagada edukas rakendamine kohapeal;

| 39. | tervitab mõtet siduda strateegia Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga. Uues strateegias tuleks selgemalt määratleda Euroopa Parlamendi kui demokraatlikult valitud organi roll, mis hõlmab koostööd Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega; |
| --- | --- |

39.

tervitab mõtet siduda strateegia Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga. Uues strateegias tuleks selgemalt määratleda Euroopa Parlamendi kui demokraatlikult valitud organi roll, mis hõlmab koostööd Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega;

| 40. | märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks; |
| --- | --- |

40.

märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks;

| 41. | teeb ettepaneku, et need olemasolevad partnerlused etendaksid aktiivset rolli riiklike reformikavade ettevalmistamisel, ning struktuurifondide programmid aitaksid kaasa reformikavade üldeesmärkide saavutamisele piirkondlikul tasandil. Komitee väljendab muret selle üle, et aruteludokumendis puuduvad konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas ELi 2020. aasta strateegia kaasab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning piirkondlikke parlamente ja kogusid strateegia ja riiklike reformikavade arendamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

41.

teeb ettepaneku, et need olemasolevad partnerlused etendaksid aktiivset rolli riiklike reformikavade ettevalmistamisel, ning struktuurifondide programmid aitaksid kaasa reformikavade üldeesmärkide saavutamisele piirkondlikul tasandil. Komitee väljendab muret selle üle, et aruteludokumendis puuduvad konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas ELi 2020. aasta strateegia kaasab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning piirkondlikke parlamente ja kogusid strateegia ja riiklike reformikavade arendamisel ja rakendamisel;

Strateegia mõjude hindamine

| 42. | märgib, et järjest suurenev rahulolematus SKP kasutamise osas on esmane näitaja, mille abil saab mõõta majanduslikku edukust, ja kutsub üles leidma informatiivsemaid näitajaid mõõtmaks jõukust, heaolu ja elukvaliteeti Euroopas (15); |
| --- | --- |

42.

märgib, et järjest suurenev rahulolematus SKP kasutamise osas on esmane näitaja, mille abil saab mõõta majanduslikku edukust, ja kutsub üles leidma informatiivsemaid näitajaid mõõtmaks jõukust, heaolu ja elukvaliteeti Euroopas (15);

| 43. | on arvamusel, et sealjuures tuleb arvesse võtta laiemaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid väljakutseid, sealhulgas laste vaesuse näitajaid, sissetulekute jaotumist, CO2 ja muude heitkoguste tasemeid, mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning teisi elemente, mis moodustavad heaolu laia määratluse ja mis peegeldavad piirkondlikke erinevusi Euroopas (16); |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et sealjuures tuleb arvesse võtta laiemaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid väljakutseid, sealhulgas laste vaesuse näitajaid, sissetulekute jaotumist, CO2 ja muude heitkoguste tasemeid, mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning teisi elemente, mis moodustavad heaolu laia määratluse ja mis peegeldavad piirkondlikke erinevusi Euroopas (16);

| 44. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles uue strateegia eesmärkide ja näitajate määratlemisel vahetult osalema. 2009. aasta jaanuaris allkirjastatud linnapeade pakt näitab, kuidas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused suudavad peamisi poliitilisi teemasid edukalt arendada ning olla oma eesmärkides ambitsioonikamad kui riiklikud ja ELi valitsustasand; |
| --- | --- |

44.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles uue strateegia eesmärkide ja näitajate määratlemisel vahetult osalema. 2009. aasta jaanuaris allkirjastatud linnapeade pakt näitab, kuidas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused suudavad peamisi poliitilisi teemasid edukalt arendada ning olla oma eesmärkides ambitsioonikamad kui riiklikud ja ELi valitsustasand;

Tõenditel põhinev lähenemisviis

| 45. | rõhutab, et käesolev arvamus tuleneb komitee poolt 2009. aasta märtsis Prahas algatatud konsultatsioonidest strateegia tuleviku üle ning aktiivsest uurimisfaasist Brüsselis, Walesis ja Ühendkuningriigis. Lissaboni järelevalveplatvormi panus oli konsultatsioonide õigeaegselt esitatud põhjalik analüüs; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et käesolev arvamus tuleneb komitee poolt 2009. aasta märtsis Prahas algatatud konsultatsioonidest strateegia tuleviku üle ning aktiivsest uurimisfaasist Brüsselis, Walesis ja Ühendkuningriigis. Lissaboni järelevalveplatvormi panus oli konsultatsioonide õigeaegselt esitatud põhjalik analüüs;

| 46. | peab oluliseks, et komitee jätkab uue strateegia rakendamist kohapeal oma võrgustike, eelkõige Lissaboni järelevalveplatvormi kaudu. |
| --- | --- |

46.

peab oluliseks, et komitee jätkab uue strateegia rakendamist kohapeal oma võrgustike, eelkõige Lissaboni järelevalveplatvormi kaudu.

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Nagu väidetud aruandes „Jõukus ilma majanduskasvuta: üleminek jätkusuutlikule majandusele”, mille koostas säästva arengu komisjon Ühendkuningriikides, avaldatud 2009. aasta märtsis. Vt http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

1

(2)  Selle näide on „The Wave Hub”, mis ehitatakse 2010. aastal Cornwalli ranniku lähedale. ERDFi rahalise toetuse abil luuakse sellest Ühendkuningriigi esimene merel asuv rajatis, mis demonstreerib kohapeal laineenergia genereerimise seadmete kogumite toimimist. See projekt hõlmab koostööd avaliku, era- ja teadussektori vahel. See nõuab struktuurilisi muutusi Euroopa majanduses, sealhulgas kooskõlastatust makromajanduse poliitika ja aktiivse tööturupoliitika vahel, et toetada liikumist rohelise majanduse suunas;

2

(3)  New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) on välja töötanud „Heaolu riiklikud tegurid”, kirjeldades faktoreid, mis määravad isikliku ja sotsiaalse heaolu.

3

New Economics Foundation

(4)  Nagu väidetud aruandes „Jõukus ilma majanduskasvuta: üleminek jätkusuutlikule majandusele”, mille koostas säästva arengu komisjon Ühendkuningriikides, avaldatud 2009. aasta märtsis. Vt http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

4

(5)  Tööhõive peadirektoraadi MEMO/08/625, Brüssel, 16. oktoober 2008. Vt http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

5

(6)  Vt piirkondade aruanne 2020, mille Euroopa Komisjon avaldas 2008. aasta detsembris.

6

(7)  Selle näide on „The Wave Hub”, mis ehitatakse 2010. aastal Cornwalli ranniku lähedale. ERDFi rahalise toetuse abil luuakse sellest Ühendkuningriigi esimene merel asuv rajatis, mis demonstreerib kohapeal laineenergia genereerimise seadmete kogumite toimimist. See projekt hõlmab koostööd avaliku, era- ja teadussektori vahel.

7

The Wave Hub

(8)  Sellekohasteks näideteks on muu hulgas: „Capturing the Potential - A Green Jobs Strategy for Wales”, avaldatud Walesi valitsuse poolt 9. juulil 2009, „Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland”, avaldatud Šoti valitsuse poolt 2005. aasta juunis.

8

(9)  Thistedi omavalitsus Taanis on näide selle kohta, kus kogukond rakendas meetmeid kliimamuutustega toimetulekuks ning selle tulemusena tarbitakse üle 100 % elektrist ja üle 80 % soojusest ilma fossiilseid kütuseid kasutamata. Vt www.climate.thisted.dk

9

(10)  Hea arutelu selle kohta on toodud professor Richard Wilkinsoni ja dr Kate Picketti raamatus „The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better” (Allen Lane, March 2009). Sotsiaalplatvorm kutsub üles looma üle-euroopalist miinimumpalkade süsteemi ning on esitatud ka üleskutseid, et EL järgiks ILO norme inimväärse töö osas.

10

(11)  „... võimaldada lapsehoiuteenuseid aastaks 2010 vähemalt 90 %-le lastest vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga ja vähemalt 33 %-le lastest vanuses alla 3 aasta.” Vt http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

11

(12)  KOM(2009) 77: Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2009.

12

(13)  The Global Economics Paper No: 164 „Women Hold Up Half the Sky”, autor Goldman Sachs, avaldatud 2007. aastal, sisaldab väidet, et soolise ebavõrdsuse vähendamine suurendaks majanduskasvu. Norra valitsus kehtestas kvoodi, tagamaks, et vähemalt 40 % kõigi eraõiguslike ettevõtete juhatustest peaksid moodustama naised, väites, et sellel kvoodil on tugev majanduslik mõte. Maailmapanga Issues Brief „The World Bank and Gender Equality” (aprill 2009) sisaldab väidet, et vaesust pole võimalik likvideerida, kuni pole tagatud soolist võrdõiguslikkust, ja nimetab naiste majanduslike võimaluste piiramist „halvaks majanduseks”.

13

(14)  Walesis on näiteks alates 2008. aasta oktoobrist toimunud kuus majandusalast tippkohtumist, mis tõid kokku kõik peamised sidusrühmad, et kavandada lahendusi kriisile. Walesi valitsus on kasutanud ka Euroopa sotsiaalfonde, et rahastada palgatoetuste ja koolitustoetuste kombinatsiooni, mille eesmärk on, et tööandjad võtaksid tööle hiljuti koondatud töötajaid (REACT) või hoida alles töötajaid, keda ähvardab koondamine (PROACT). Euroopa mereliste äärealade konverents võttis 15. juulil 2009 vastu manifesti „Kriisist väljumine tugevamana: Euroopa territoriaalne pakt”, milles tunnustatakse piirkondlikke lahendusi kriisile üle kogu Euroopa ja kutsub üles korraldama erikohtumist Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste (sealhulgas Regioonide Komitee) vahel, et arutada pikaajalisemaid lahendusi kriisile.

14

(15)  Siinkohal on huvitav Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy moodustatud majandusliku toimetuleku ja sotsiaalsete edusammude hindamise komisjon, mis peaks kehtestama uued näitajad majandusliku ja sotsiaalse edu mõõtmiseks väljaspool SKP-d.

15

(16)  Walesi valitsuse uus säästva arengu strateegias „Üks planeet, üks Wales”, kehtestatakse viis kõrgetasemelist näitajat, mille abil Wales peab strateegia põhielemendid rakendama: (i) ökoloogiline jalajälg, (ii) bioloogiline mitmekesisus, (iii) üldine lisaväärtus (SKP ekvivalent), (iv) madala sissetulekuga leibkonnad, (v) heaolu.

16

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/11

---

Regioonide Komitee Arvamus termal „Uute töökohtade jaoks uued oskused. tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”

2010/C 141/03

REGIOONIDE KOMITEE

| — | juhib tähelepanu sellele, et poliitilisi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke) osapooli on kutsutud üles kasutama oma mõjujõudu ja tagama, et kõrvaldatakse kriisi negatiivsed mõjud, seadma absoluutseks prioriteediks vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse poolt pakutavad võimalused ning edendama viimaseid, rakendades muudetud Lissaboni strateegiat integreeritud ja jätkusuutliku lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et poliitilisi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke) osapooli on kutsutud üles kasutama oma mõjujõudu ja tagama, et kõrvaldatakse kriisi negatiivsed mõjud, seadma absoluutseks prioriteediks vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse poolt pakutavad võimalused ning edendama viimaseid, rakendades muudetud Lissaboni strateegiat integreeritud ja jätkusuutliku lähenemisviisi abil;

| — | nendib, et jätkuva majanduskriisi tõttu on juba tuhanded töötajad Euroopa Liidu riikides kaotanud oma töökoha. Uute turgude tekkimine ja ettevõtete ümberpaigutamine madalate tootmiskuludega riikidesse suurendavad seda efekti veelgi. Kõigi töötajate oskuste taseme tõstmine ja nende ühitamine tööturu vajadustega on tingimata vajalik; |
| --- | --- |

—

nendib, et jätkuva majanduskriisi tõttu on juba tuhanded töötajad Euroopa Liidu riikides kaotanud oma töökoha. Uute turgude tekkimine ja ettevõtete ümberpaigutamine madalate tootmiskuludega riikidesse suurendavad seda efekti veelgi. Kõigi töötajate oskuste taseme tõstmine ja nende ühitamine tööturu vajadustega on tingimata vajalik;

| — | on seisukohal, et kõrgetasemeline algharidus paneb aluse oskuste omandamisele ja suurendab valmisolekut elukestvaks õppeks. Ühiskond ja eriti Euroopa Liit on järjest enam muutumas teadmistepõhiseks ühiskonnaks, kus nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb ning kus lõviosa pakutavatest töökohtadest on teenustesektoris; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et kõrgetasemeline algharidus paneb aluse oskuste omandamisele ja suurendab valmisolekut elukestvaks õppeks. Ühiskond ja eriti Euroopa Liit on järjest enam muutumas teadmistepõhiseks ühiskonnaks, kus nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb ning kus lõviosa pakutavatest töökohtadest on teenustesektoris;

| — | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud suundumus vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse suunas ning eelkõige info- ja sidetehnoloogia alal jätkuv tehnoloogiline areng eeldavad olemasolevates valdkondades osaliselt põhjalikke ümberkorraldusi. Ümberkorraldused tähendavad vastavaid muudatusi tööturul, ent pakuvad samas suurt potentsiaali uute keskkonnasõbralike töökohtade loomiseks (green jobs). Kõnealused töökohad on oma olemuselt sageli interdistsiplinaarsed ja vajavad teadmisi mitmes valdkonnas. |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud suundumus vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse suunas ning eelkõige info- ja sidetehnoloogia alal jätkuv tehnoloogiline areng eeldavad olemasolevates valdkondades osaliselt põhjalikke ümberkorraldusi. Ümberkorraldused tähendavad vastavaid muudatusi tööturul, ent pakuvad samas suurt potentsiaali uute keskkonnasõbralike töökohtade loomiseks (green jobs). Kõnealused töökohad on oma olemuselt sageli interdistsiplinaarsed ja vajavad teadmisi mitmes valdkonnas.

| Raportöör | : | Marianne Fügl (AT/PES), Traiseni aselinnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Marianne Fügl (AT/PES), Traiseni aselinnapea

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”

KOM(2008) 868 lõplik.

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni pühendumust seoses teatisega „Uute töökohtade jaoks uued oskused”; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni pühendumust seoses teatisega „Uute töökohtade jaoks uued oskused”;

| 2. | tõdeb, et aastakümnete tõsiseim finants- ja majanduskriis on juba tekitanud tulevikus süveneva tööhõive- ja sotsiaalkriisi, mistõttu tuleb selle mõjusid ennetada ja leevendada (1); |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et aastakümnete tõsiseim finants- ja majanduskriis on juba tekitanud tulevikus süveneva tööhõive- ja sotsiaalkriisi, mistõttu tuleb selle mõjusid ennetada ja leevendada (1);

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et poliitilisi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke) osapooli on kutsutud üles kasutama oma mõjujõudu ja tagama, et kõrvaldatakse kriisi negatiivsed mõjud, seadma absoluutseks prioriteediks vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse poolt pakutavad võimalused ning edendama viimaseid, rakendades muudetud Lissaboni strateegiat integreeritud ja jätkusuutliku lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et poliitilisi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke) osapooli on kutsutud üles kasutama oma mõjujõudu ja tagama, et kõrvaldatakse kriisi negatiivsed mõjud, seadma absoluutseks prioriteediks vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse poolt pakutavad võimalused ning edendama viimaseid, rakendades muudetud Lissaboni strateegiat integreeritud ja jätkusuutliku lähenemisviisi abil;

| 4. | tõdeb, et selleks on ilmtingimata vaja koostada Euroopa Liidu tööturu järgmiste aastate arengu analüüs; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et selleks on ilmtingimata vaja koostada Euroopa Liidu tööturu järgmiste aastate arengu analüüs;

Tulevased väljakutsed

| 5. | märgib, et Euroopa Liit ja 27 liikmesriiki seisavad järgmistel aastatel silmitsi arvukate suurte väljakutsetega, mis tulenevad tööstuse ja infoühiskonna traditsioonilise struktuuri ja töökultuuri kohanemisest teadmistepõhise ja innovatsiooniühiskonna uute tavadega, kus otsustav roll on kiirel prognoosimisel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopa Liit ja 27 liikmesriiki seisavad järgmistel aastatel silmitsi arvukate suurte väljakutsetega, mis tulenevad tööstuse ja infoühiskonna traditsioonilise struktuuri ja töökultuuri kohanemisest teadmistepõhise ja innovatsiooniühiskonna uute tavadega, kus otsustav roll on kiirel prognoosimisel;

| 6. | nendib, et jätkuva majanduskriisi tõttu on juba tuhanded töötajad Euroopa Liidu riikides kaotanud oma töökoha. Uute turgude tekkimine ja ettevõtete ümberpaigutamine madalate tootmiskuludega riikidesse suurendavad seda efekti veelgi. Kõigi töötajate oskuste taseme tõstmine ja nende ühitamine tööturu vajadustega on tingimata vajalik; |
| --- | --- |

6.

nendib, et jätkuva majanduskriisi tõttu on juba tuhanded töötajad Euroopa Liidu riikides kaotanud oma töökoha. Uute turgude tekkimine ja ettevõtete ümberpaigutamine madalate tootmiskuludega riikidesse suurendavad seda efekti veelgi. Kõigi töötajate oskuste taseme tõstmine ja nende ühitamine tööturu vajadustega on tingimata vajalik;

| 7. | on seisukohal, et kõrgetasemeline algharidus paneb aluse oskuste omandamisele ja suurendab valmisolekut elukestvaks õppeks. Ühiskond ja eriti Euroopa Liit on järjest enam muutumas teadmistepõhiseks ühiskonnaks, kus nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb ning kus lõviosa pakutavatest töökohtadest on teenustesektoris; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kõrgetasemeline algharidus paneb aluse oskuste omandamisele ja suurendab valmisolekut elukestvaks õppeks. Ühiskond ja eriti Euroopa Liit on järjest enam muutumas teadmistepõhiseks ühiskonnaks, kus nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb ning kus lõviosa pakutavatest töökohtadest on teenustesektoris;

| 8. | on seisukohal, et senisest enam tuleb arvesse võtta ka demograafilisi muutusi ja rahvastiku vananemist; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et senisest enam tuleb arvesse võtta ka demograafilisi muutusi ja rahvastiku vananemist;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud suundumus vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse suunas ning eelkõige info- ja sidetehnoloogia alal jätkuv tehnoloogiline areng eeldavad olemasolevates valdkondades osaliselt põhjalikke ümberkorraldusi. Ümberkorraldused tähendavad vastavaid muudatusi tööturul, ent pakuvad samas suurt potentsiaali uute keskkonnasõbralike töökohtade loomiseks (green jobs). Kõnealused töökohad on oma olemuselt sageli interdistsiplinaarsed ja vajavad teadmisi mitmes valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud suundumus vähem süsihappegaasi heiteid tekitava majanduse suunas ning eelkõige info- ja sidetehnoloogia alal jätkuv tehnoloogiline areng eeldavad olemasolevates valdkondades osaliselt põhjalikke ümberkorraldusi. Ümberkorraldused tähendavad vastavaid muudatusi tööturul, ent pakuvad samas suurt potentsiaali uute keskkonnasõbralike töökohtade loomiseks (green jobs). Kõnealused töökohad on oma olemuselt sageli interdistsiplinaarsed ja vajavad teadmisi mitmes valdkonnas;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et kõik need muutused mõjutavad töötajaid, tööturgu ja ettevõtteid; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et kõik need muutused mõjutavad töötajaid, tööturgu ja ettevõtteid;

| 11. | teeb ettepaneku võtta pikaajalisi konkreetseid meetmeid, mille keskmes on radikaalsed meetmed, mis põhinevad teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni tihedal koordineerimisel (nn teadmiste kolmnurk). Selleks tuleb teha Euroopa Liidu tasandil koostööd, et vahetada kogemusi ja leida sobivaid lahendusi; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku võtta pikaajalisi konkreetseid meetmeid, mille keskmes on radikaalsed meetmed, mis põhinevad teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni tihedal koordineerimisel (nn teadmiste kolmnurk). Selleks tuleb teha Euroopa Liidu tasandil koostööd, et vahetada kogemusi ja leida sobivaid lahendusi;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 12. | nendib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll komisjoni teatises nimetatud eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

12.

nendib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll komisjoni teatises nimetatud eesmärkide täitmisel;

| 13. | tervitab asjaolu, et teatises tunnistatakse selgelt kvalifikatsioonivajaduste ja tööturgude piirkondlikku eripalgelisust. Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ka peamised alg- ja keskhariduse pakkujad. Just siin pannakse algharidusega alus edasistele oskustele. Liikuvuse ja täiendõppe seisukohalt vajalikud raamtingimused, nagu transpordiühendused, lapsehoiuasutused ja haridusasutused on väga sageli kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusalas; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et teatises tunnistatakse selgelt kvalifikatsioonivajaduste ja tööturgude piirkondlikku eripalgelisust. Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ka peamised alg- ja keskhariduse pakkujad. Just siin pannakse algharidusega alus edasistele oskustele. Liikuvuse ja täiendõppe seisukohalt vajalikud raamtingimused, nagu transpordiühendused, lapsehoiuasutused ja haridusasutused on väga sageli kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusalas;

| 14. | on seisukohal, et ka piiriülene tööalane liikuvus on eeldus selleks, et laieneks valikuvabadus ja enam inimesi leiaks uusi ja paremaid töökohti; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ka piiriülene tööalane liikuvus on eeldus selleks, et laieneks valikuvabadus ja enam inimesi leiaks uusi ja paremaid töökohti;

| 15. | märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsem kaasamine kõigi huvirühmade tugevdatud piirkondliku koostöö kaudu, piirkondlike tööturgude analüüs ning tulevaste kvaliteedinõuete prognoos on väljarändest ohustatud struktuuriliselt ebasoodsate maapiirkondade ja äärepoolseimate piirkondade jaoks möödapääsmatu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teadmised ja kogemused on hädavajalikud ka selleks, et kujundada Euroopa Liidu vastused meie ees seisvatele väljakutsetele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsem kaasamine kõigi huvirühmade tugevdatud piirkondliku koostöö kaudu, piirkondlike tööturgude analüüs ning tulevaste kvaliteedinõuete prognoos on väljarändest ohustatud struktuuriliselt ebasoodsate maapiirkondade ja äärepoolseimate piirkondade jaoks möödapääsmatu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teadmised ja kogemused on hädavajalikud ka selleks, et kujundada Euroopa Liidu vastused meie ees seisvatele väljakutsetele;

| 16. | toetab Euroopa Sotsiaalfondi rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hüvanguks. Nii on võimalik tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad vajaliku raha kiiresti ja otse, samuti võimaldab see raha kasutamist paremini koordineerida; |
| --- | --- |

16.

toetab Euroopa Sotsiaalfondi rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hüvanguks. Nii on võimalik tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad vajaliku raha kiiresti ja otse, samuti võimaldab see raha kasutamist paremini koordineerida;

Muudatused tööturul

| 17. | toonitab, et nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu Euroopa Liidu tööturg seisab silmitsi erinevate arengutega; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu Euroopa Liidu tööturg seisab silmitsi erinevate arengutega;

| 18. | märgib, et väga vähesed töötajad töötavad tänapäeval kogu oma elu samal töökohal. 2005. aastal korraldatud uurimusest nähtus, et keskmiselt olid kõik töötajad oma senises tööelus töötanud juba neljal töökohal (2). Samuti vahelduvad paljude töötajate elus töö ja töötuse perioodid, kasvamas on ebakindlate töösuhete osakaal. Seepärast kutsub komitee üles leidma töötajasõbraliku tasakaalu kahe poole – põhivajadus sotsiaalse turvalisuse järele ja vajalik tööturu paindlikkus – vahel (nagu kajastub turvalise paindlikkuse kontseptsioonis); |
| --- | --- |

18.

märgib, et väga vähesed töötajad töötavad tänapäeval kogu oma elu samal töökohal. 2005. aastal korraldatud uurimusest nähtus, et keskmiselt olid kõik töötajad oma senises tööelus töötanud juba neljal töökohal (2). Samuti vahelduvad paljude töötajate elus töö ja töötuse perioodid, kasvamas on ebakindlate töösuhete osakaal. Seepärast kutsub komitee üles leidma töötajasõbraliku tasakaalu kahe poole – põhivajadus sotsiaalse turvalisuse järele ja vajalik tööturu paindlikkus – vahel (nagu kajastub turvalise paindlikkuse kontseptsioonis);

| 19. | on seisukohal, et tööalane liikuvus mängib tänases tööelus olulist rolli, seejuures on eelkõige noored ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajad valmis vastu võtma uusi tööalaseid väljakutseid. Arvatakse, et tööalaselt ja geograafiliselt paindlikud inimesed kohanevad kergemini uute olukordadega ja omandavad seega ka uusi oskusi; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et tööalane liikuvus mängib tänases tööelus olulist rolli, seejuures on eelkõige noored ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajad valmis vastu võtma uusi tööalaseid väljakutseid. Arvatakse, et tööalaselt ja geograafiliselt paindlikud inimesed kohanevad kergemini uute olukordadega ja omandavad seega ka uusi oskusi;

| 20. | viitab sellele, et rahvastik vananeb suure kiirusega. 2030. aastaks võib Euroopa Liidu tööturul olla ligikaudu 20 miljonit töötajat vähem kui praegu (3). Seega peab töötajatel juba täna olema piisavalt oskusi tulevasel tööturul püsimiseks. Tagatud peab olema juurdepääs haridusele ja täiendkoolitusele. Samal ajal on rände juhtimiseks vajalikud arukad süsteemid, mis arvestavad üksikisiku ning vastuvõtja- ja päritoluriigi vajadusi; |
| --- | --- |

20.

viitab sellele, et rahvastik vananeb suure kiirusega. 2030. aastaks võib Euroopa Liidu tööturul olla ligikaudu 20 miljonit töötajat vähem kui praegu (3). Seega peab töötajatel juba täna olema piisavalt oskusi tulevasel tööturul püsimiseks. Tagatud peab olema juurdepääs haridusele ja täiendkoolitusele. Samal ajal on rände juhtimiseks vajalikud arukad süsteemid, mis arvestavad üksikisiku ning vastuvõtja- ja päritoluriigi vajadusi;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et järgmisel aastakümnel on oodata nõudluse suurenemist kõrge kvalifikatsiooniga ja kohanemisvõimeliste töötajate järele, keda iseloomustavad kõige erinevamad oskused (mitte ainult tehnilised, vaid ka sotsiaalsed ja kultuurilised, nagu suhtlemisoskus, konfliktide lahendamise oskus jne). Nn madalat või keskmist kvalifikatsiooni eeldavatel töökohtadel töötavatele inimestele esitatavad nõuded lähenevad üksteisele. Üldiselt nõutakse nende ülesannete täitmisel järjest kõrgemat kvalifikatsiooni; nõudlus madalama kvalifikatsiooniga töökohtade järele langeb. Samal ajal tõuseb kõrge kvalifikatsiooniga ja langeb madala kvalifikatsiooniga töötajate palgatase. Sellise töökohtade polariseerumise tulemus peab olema tootlikkusele suunatud palgapoliitika, et takistada madalapalgaliste sektorite arengut. Tuleb teha jõupingutusi, et anda inimestele vastavate kvalifikatsioonimeetmete abil tõelised liikuvusvõimalused; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et järgmisel aastakümnel on oodata nõudluse suurenemist kõrge kvalifikatsiooniga ja kohanemisvõimeliste töötajate järele, keda iseloomustavad kõige erinevamad oskused (mitte ainult tehnilised, vaid ka sotsiaalsed ja kultuurilised, nagu suhtlemisoskus, konfliktide lahendamise oskus jne). Nn madalat või keskmist kvalifikatsiooni eeldavatel töökohtadel töötavatele inimestele esitatavad nõuded lähenevad üksteisele. Üldiselt nõutakse nende ülesannete täitmisel järjest kõrgemat kvalifikatsiooni; nõudlus madalama kvalifikatsiooniga töökohtade järele langeb. Samal ajal tõuseb kõrge kvalifikatsiooniga ja langeb madala kvalifikatsiooniga töötajate palgatase. Sellise töökohtade polariseerumise tulemus peab olema tootlikkusele suunatud palgapoliitika, et takistada madalapalgaliste sektorite arengut. Tuleb teha jõupingutusi, et anda inimestele vastavate kvalifikatsioonimeetmete abil tõelised liikuvusvõimalused;

Tulevaste oskuste prognoosimine

| 22. | innustab liikmesriike välja töötama läbipaistvaid prognoosimisvahendeid, mille abil võiks edendada teadmistemahukate uute töökohtade loomist ja arendada väljaõpet vastavalt sellele, milliseid oskusi tööturul vajatakse; |
| --- | --- |

22.

innustab liikmesriike välja töötama läbipaistvaid prognoosimisvahendeid, mille abil võiks edendada teadmistemahukate uute töökohtade loomist ja arendada väljaõpet vastavalt sellele, milliseid oskusi tööturul vajatakse;

| 23. | soovitab rakendada nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid meetmeid, et tagada selliste prognoosimisvahendite usaldusväärsus ja tõhusus. Nii on võimalik teha usaldusväärseid prognoose selle kohta, milliseid töötajaid või oskusi tulevasel tööturul nõutakse; |
| --- | --- |

23.

soovitab rakendada nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid meetmeid, et tagada selliste prognoosimisvahendite usaldusväärsus ja tõhusus. Nii on võimalik teha usaldusväärseid prognoose selle kohta, milliseid töötajaid või oskusi tulevasel tööturul nõutakse;

| 24. | on seisukohal, et selleks, et töötajad oleksid tööturul konkurentsivõimelised, peavad nad olema eelkõige paindlikud, suutma reageerida ootamatutele muutustele ning omama häid suhtlemisoskusi (4). Samal ajal tuleb raamtingimused kujundada selliselt, et paindlikkust ei arendataks ühekülgselt töötajate arvelt, st eri tasandite riigiasutused ja sotsiaalpartnerid peavad ühiselt välja töötama ideed selle kohta, kuidas oleks võimalik ühendada sotsiaalkaitse vajadus tööturu paindlikkuse nõuetega. Seejuures tuleb arvesse võtta, et Euroopa Liidu siseturul ei tohi edendada madalaimate standardite konkurentsi; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et selleks, et töötajad oleksid tööturul konkurentsivõimelised, peavad nad olema eelkõige paindlikud, suutma reageerida ootamatutele muutustele ning omama häid suhtlemisoskusi (4). Samal ajal tuleb raamtingimused kujundada selliselt, et paindlikkust ei arendataks ühekülgselt töötajate arvelt, st eri tasandite riigiasutused ja sotsiaalpartnerid peavad ühiselt välja töötama ideed selle kohta, kuidas oleks võimalik ühendada sotsiaalkaitse vajadus tööturu paindlikkuse nõuetega. Seejuures tuleb arvesse võtta, et Euroopa Liidu siseturul ei tohi edendada madalaimate standardite konkurentsi;

| 25. | kutsub üles suurendama koostööd ettevõtete, haridus- ja kutseõppeasutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja selle valdkonna huve esindavate asutuste vahel. Eelkõige tuleb edendada koostööd ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste vahel, et luua partnerlus rahuldamaks nõudlust oskuste järele keskpikas perspektiivis. Lisaks oleks võimalik saada olulist teavet kvalitatiivsete uuringute abil, mis käsitlevad tööandjate ootusi üliõpilaste ja koolilõpetaja suhtes; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles suurendama koostööd ettevõtete, haridus- ja kutseõppeasutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja selle valdkonna huve esindavate asutuste vahel. Eelkõige tuleb edendada koostööd ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste vahel, et luua partnerlus rahuldamaks nõudlust oskuste järele keskpikas perspektiivis. Lisaks oleks võimalik saada olulist teavet kvalitatiivsete uuringute abil, mis käsitlevad tööandjate ootusi üliõpilaste ja koolilõpetaja suhtes;

| 26. | toetab komisjoni lähenemisviisi, mille kohaselt kujutab täiendav teave olukorrast ELi liikmesriikides endast olulist eeldust väljakutsetele sobivate poliitiliste vastuste andmisel; |
| --- | --- |

26.

toetab komisjoni lähenemisviisi, mille kohaselt kujutab täiendav teave olukorrast ELi liikmesriikides endast olulist eeldust väljakutsetele sobivate poliitiliste vastuste andmisel;

| 27. | palub Euroopa Komisjonil jätkata ja tugevdada koostööd Cedefopiga (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus) ning rakendada uurimistulemusi tööturul vajaminevate uute oskuste õigeaegseks kindlakstegemiseks ja kõnealuses valdkonnas üksikasjalike sätete koostamiseks; |
| --- | --- |

27.

palub Euroopa Komisjonil jätkata ja tugevdada koostööd Cedefopiga (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus) ning rakendada uurimistulemusi tööturul vajaminevate uute oskuste õigeaegseks kindlakstegemiseks ja kõnealuses valdkonnas üksikasjalike sätete koostamiseks;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et teabe kogumisel ja kasutamisel tuleb arvestada piirkondlike erinevustega, sest vaid nii on võimalik võtta konkreetseid meetmeid, mis on kohandatud Euroopa Liidu eri liikmesriikide üksikutele piirkondadele; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et teabe kogumisel ja kasutamisel tuleb arvestada piirkondlike erinevustega, sest vaid nii on võimalik võtta konkreetseid meetmeid, mis on kohandatud Euroopa Liidu eri liikmesriikide üksikutele piirkondadele;

Hariduse ja täiendkoolituse roll

| 29. | märgib, et tulevasel tööturul vajatavatele töötajatele tuleb anda vajalikud oskused. Seetõttu on olulise tähtsusega töötajate väljaõpe ja ametialane täiendkoolitus. Ülikoolid ja muud haridus- ja kutseõppeasutused peavad muutma tööelus juba tegutsevatele inimestele vajalikud oskused ja teadmised ning nende õpetamise sama oluliseks ülesandeks kui noortele alghariduse andmise; |
| --- | --- |

29.

märgib, et tulevasel tööturul vajatavatele töötajatele tuleb anda vajalikud oskused. Seetõttu on olulise tähtsusega töötajate väljaõpe ja ametialane täiendkoolitus. Ülikoolid ja muud haridus- ja kutseõppeasutused peavad muutma tööelus juba tegutsevatele inimestele vajalikud oskused ja teadmised ning nende õpetamise sama oluliseks ülesandeks kui noortele alghariduse andmise;

| 30. | toob välja vajaduse kujundada ja rakendada strateegiaid ja poliitikameetmeid elukestva õppe parandamiseks ning suurendada paindlikkust ja turvalisust tööhõives; |
| --- | --- |

30.

toob välja vajaduse kujundada ja rakendada strateegiaid ja poliitikameetmeid elukestva õppe parandamiseks ning suurendada paindlikkust ja turvalisust tööhõives;

| 31. | toonitab, et juba praegu tuleb olemasolevaid töökohti hoida ja neisse investeerida. Seetõttu lasub ettevõtetel vastutus võimaldada töötajatele ettevõttesisest koolitust ja täiendõpet. Täiendõpe suurendab tootlikkust ja majanduskasvu. Siin on vajalik Euroopa Liidu ja liikmesriikide kooskõlastatud lähenemisviis, et luua ka ettevõtetele stiimulid ja edendada täiendõpet; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et juba praegu tuleb olemasolevaid töökohti hoida ja neisse investeerida. Seetõttu lasub ettevõtetel vastutus võimaldada töötajatele ettevõttesisest koolitust ja täiendõpet. Täiendõpe suurendab tootlikkust ja majanduskasvu. Siin on vajalik Euroopa Liidu ja liikmesriikide kooskõlastatud lähenemisviis, et luua ka ettevõtetele stiimulid ja edendada täiendõpet;

| 32. | on seisukohal, et juba Bologna ja Kopenhaageni protsessiga astuti Euroopa haridusruumi seisukohalt olulisi samme. Kuna tulevikus küsitakse Euroopa Liidu tööturul rohkem oskusi, on töötajate tööalase liikuvuse seisukohalt oluline, et liikmesriikides tunnustataks paremini kutse- ja haridustunnistusi; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et juba Bologna ja Kopenhaageni protsessiga astuti Euroopa haridusruumi seisukohalt olulisi samme. Kuna tulevikus küsitakse Euroopa Liidu tööturul rohkem oskusi, on töötajate tööalase liikuvuse seisukohalt oluline, et liikmesriikides tunnustataks paremini kutse- ja haridustunnistusi;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et aastaks 2020 oodatakse kõrget haridustaset eeldavate töökohtade osakaalu suurenemist 25,1 %-lt 31,3 %-ni (5). Teiselt poolt tuleb vältida kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ülepakkumise ohtu. Seetõttu tuleb tööturul – samaaegselt vajaliku kvalifitseerimisega – õigeaegselt määratleda vajalikud oskused, et oleks võimalik pakkuda piisavalt sellist kõrget kvalifikatsiooni eeldavaid töökohti, et saavutada tasakaal pakkumise ja nõudluse vahel; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et aastaks 2020 oodatakse kõrget haridustaset eeldavate töökohtade osakaalu suurenemist 25,1 %-lt 31,3 %-ni (5). Teiselt poolt tuleb vältida kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ülepakkumise ohtu. Seetõttu tuleb tööturul – samaaegselt vajaliku kvalifitseerimisega – õigeaegselt määratleda vajalikud oskused, et oleks võimalik pakkuda piisavalt sellist kõrget kvalifikatsiooni eeldavaid töökohti, et saavutada tasakaal pakkumise ja nõudluse vahel;

| 34. | on seisukohal, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamine peab suurendama kvalifikatsioonide läbipaistvust, parandama täiendõppe kättesaadavust ning edendama töötajate paindlikkust ja liikuvust. Seejuures tuleb liikuvuse all mõista mitte ainult liikuvust eri ettevõtete vahel, vaid eelkõige ka ühe ettevõtte sees; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamine peab suurendama kvalifikatsioonide läbipaistvust, parandama täiendõppe kättesaadavust ning edendama töötajate paindlikkust ja liikuvust. Seejuures tuleb liikuvuse all mõista mitte ainult liikuvust eri ettevõtete vahel, vaid eelkõige ka ühe ettevõtte sees;

| 35. | tuletab meelde, et ka Euroopa Liidu mittekodanikele ja sisserändajatele tuleb leida nende väljaõppe tunnustamise võimalus, et olemasolevad ja kaasatoodud oskused kaduma ei läheks. Antud kontekstis on oluline koostöö rahvusvahelisel tasandil (nt sisserändajate koduriikidega ajude äravoolu vastu võitlemisel); |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et ka Euroopa Liidu mittekodanikele ja sisserändajatele tuleb leida nende väljaõppe tunnustamise võimalus, et olemasolevad ja kaasatoodud oskused kaduma ei läheks. Antud kontekstis on oluline koostöö rahvusvahelisel tasandil (nt sisserändajate koduriikidega ajude äravoolu vastu võitlemisel);

| 36. | nõuab, et oskuste edastamine peab algama juba varases lapsepõlves, kuna valmisolekut elukestvaks õppeks edendatakse esmajoones alghariduse käigus, sest just selles eluetapis omandavad lapsed uusi oskusi kõige kiiremini ja kergemini; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et oskuste edastamine peab algama juba varases lapsepõlves, kuna valmisolekut elukestvaks õppeks edendatakse esmajoones alghariduse käigus, sest just selles eluetapis omandavad lapsed uusi oskusi kõige kiiremini ja kergemini;

| 37. | on arvamusel, et ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste koostöö kaudu on võimalik paremini ühitada vajalikud kvalifikatsioonid ja oskused ning pakutavad töökohad, töötades välja ja viies ellu Euroopa Liidu ülese e-oskuste programmi, mida võiks piirkondlikul ja kohalikul tasandil kohandada vastavalt vajadustele ja olukorrale. Praktika ja tutvumisvõimalused annavad täiendavaid oskusi ja võimaldavad heita pilgu tööellu; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste koostöö kaudu on võimalik paremini ühitada vajalikud kvalifikatsioonid ja oskused ning pakutavad töökohad, töötades välja ja viies ellu Euroopa Liidu ülese e-oskuste programmi, mida võiks piirkondlikul ja kohalikul tasandil kohandada vastavalt vajadustele ja olukorrale. Praktika ja tutvumisvõimalused annavad täiendavaid oskusi ja võimaldavad heita pilgu tööellu;

| 38. | peab mõttekaks kaaluda Euroopa Liidu praktika harta koostamist. Sellega antaks noortele suuremad õigused töökogemuste kogumisel ja tunnustamisel ning lihtsustataks nende astumist tööellu; |
| --- | --- |

38.

peab mõttekaks kaaluda Euroopa Liidu praktika harta koostamist. Sellega antaks noortele suuremad õigused töökogemuste kogumisel ja tunnustamisel ning lihtsustataks nende astumist tööellu;

Sotsiaalne ühtekuuluvus

| 39. | on arvamusel, et üldiselt tuleks ka Euroopa Liidu tasandil pöörata senisest rohkem tähelepanu töö kvaliteedile. Antud kontekstis tuleks meenutada, et alates 2008. aastast on inimväärse töö loomine osa ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et üldiselt tuleks ka Euroopa Liidu tasandil pöörata senisest rohkem tähelepanu töö kvaliteedile. Antud kontekstis tuleks meenutada, et alates 2008. aastast on inimväärse töö loomine osa ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest;

| 40. | rõhutab, et majanduskasvust ja tööhõivest Euroopa Liidu majanduse toibumiseks ei piisa. Lisaks tuleb arendada toetavaid meetmeid, mis on suunatud sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et majanduskasvust ja tööhõivest Euroopa Liidu majanduse toibumiseks ei piisa. Lisaks tuleb arendada toetavaid meetmeid, mis on suunatud sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele;

| 41. | tuletab meelde, et kõigile neile, kes oma huvide ning kehaliste ja vaimsete oskuste tõttu ei vasta kõrge kvalifikatsiooniga tööturu nõuetele, tuleb vajalike tööhõive edendamise ja toetamise programmide abil tagada juurdepääs tööturule ning vajadusel tagada piisav sissetulek või – liikmesriikides, kus on olemas vastav korraldus – kehtiv miinimumsissetulek; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et kõigile neile, kes oma huvide ning kehaliste ja vaimsete oskuste tõttu ei vasta kõrge kvalifikatsiooniga tööturu nõuetele, tuleb vajalike tööhõive edendamise ja toetamise programmide abil tagada juurdepääs tööturule ning vajadusel tagada piisav sissetulek või – liikmesriikides, kus on olemas vastav korraldus – kehtiv miinimumsissetulek;

| 42. | nõuab naiste ja meeste võrdse tööturul osalemise edendamist kõigi takistuste kõrvaldamise kaudu. Antud kontekstis on üks oluline element seni veel valitsevate palgaerinevuste kõrvaldamine (gender pay gap); |
| --- | --- |

42.

nõuab naiste ja meeste võrdse tööturul osalemise edendamist kõigi takistuste kõrvaldamise kaudu. Antud kontekstis on üks oluline element seni veel valitsevate palgaerinevuste kõrvaldamine (gender pay gap);

| 43. | tuletab meelde, et rahvastiku vananemise tõttu tuleb arvestada töötajate nõudluse suurenemisega ning sellega seoses ka uute tööhõivevõimalustega muu hulgas hoolekande ja sotsiaaltöö vallas. Seetõttu on vajalik vastavate kutseoskuste parandamine ja tugevdatud koostöö Euroopa Liidu tasandil, et saavutada vajadusel pakkumise ja nõudluse tasakaal Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et rahvastiku vananemise tõttu tuleb arvestada töötajate nõudluse suurenemisega ning sellega seoses ka uute tööhõivevõimalustega muu hulgas hoolekande ja sotsiaaltöö vallas. Seetõttu on vajalik vastavate kutseoskuste parandamine ja tugevdatud koostöö Euroopa Liidu tasandil, et saavutada vajadusel pakkumise ja nõudluse tasakaal Euroopa Liidus;

| 44. | teeb ettepaneku edendada paindliku tööajaga ettevõtlusvorme, mis on kohandatud eakamate töötajate oskustele ja tervislikule seisundile. See võimaldaks tagada eelkõige eakamatele inimestele tööturul püsimise kuni pensioniikka jõudmiseni; |
| --- | --- |

44.

teeb ettepaneku edendada paindliku tööajaga ettevõtlusvorme, mis on kohandatud eakamate töötajate oskustele ja tervislikule seisundile. See võimaldaks tagada eelkõige eakamatele inimestele tööturul püsimise kuni pensioniikka jõudmiseni;

| 45. | on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste koostöö abil on juba suudetud ellu viia edukaid täiendõppe, töökogemuse tunnustamise, oskuste arendamise ja tööhõivevõimaluste mudeleid. Tervitatav oleks selliste parima tava mudelite koostamine ja avaldamine. Lisaks tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid parimate tavade muutmiseks kõigi kasutusse antavateks konspektideks, õppematerjalideks ning õpetus-, õppe- ja kutseõppemeetoditeks, mille abil saab tööks vajalikke oskusi parandada kohaliku tasandi väikeste lisakulutustega (info- ja sidetehnoloogiat kasutav kohandatud masstootmine); |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete ning haridus- ja kutseõppeasutuste koostöö abil on juba suudetud ellu viia edukaid täiendõppe, töökogemuse tunnustamise, oskuste arendamise ja tööhõivevõimaluste mudeleid. Tervitatav oleks selliste parima tava mudelite koostamine ja avaldamine. Lisaks tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid parimate tavade muutmiseks kõigi kasutusse antavateks konspektideks, õppematerjalideks ning õpetus-, õppe- ja kutseõppemeetoditeks, mille abil saab tööks vajalikke oskusi parandada kohaliku tasandi väikeste lisakulutustega (info- ja sidetehnoloogiat kasutav kohandatud masstootmine);

| 46. | tõdeb, et olemasolevate rahaliste vahendite (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengufond) kohandamine on vajalik selleks, et reageerida mõjusalt muutuvatele tööturutingimustele. |
| --- | --- |

46.

tõdeb, et olemasolevate rahaliste vahendite (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengufond) kohandamine on vajalik selleks, et reageerida mõjusalt muutuvatele tööturutingimustele.

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Euroopa Komisjoni 4. mail 2009 koostatud kevadprognoosi kohaselt tõuseb töötuse tase Euroopa Liidus 2010. aastal 11 %-ni. Sel aastal on nii ELis kui ka euroalal oodata tööhõive määra vähenemist 2,5 % ning 2010. aastal lisaks veel 1,5 %, mis vastab ligikaudu 8,5 miljoni töökoha kadumisele mõlemal aastal. Võrdluseks: ajavahemikul 2006–2008 loodi ligikaudu 9,5 miljonit töökohta. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/693&format=HTML&aged=0&language=ET&guiLanguage=en

1

(2)  Eurobaromeetri küsitlus 64.1 geograafilise ja tööalase liikuvuse kohta – september 2005.

2

(3)  Euroopa Liidu Nõukogu, tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühine arvamus teemal „Aktiivne vananemine”, 9269/07, mai 2007.

3

(4)  Origins and Consequences of Changes in Labour Market Skill Needs. Considerations from a European Perspective (Tööturul vajalike oskuste muutumise põhjused ja tagajärjed. Kaalutlused Euroopa vaatepunktist). Euroopa Komisjonile koostatud analüütiline aruanne, koostaja: Euroopa haridusökonoomika ekspertide võrk (EENEE), www.education-economics.org, lk 25.

4

(5)  KOM(2008) 868 lõplik, lk 9.

5

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/16

---

Regioonide komitee arvamus teemal „Piirkondlikud perspektiivid meediapädevuse ja meediahariduse edendamisel Eli hariduspoliitikas”

2010/C 141/04

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toob esile, et paljudel juhtudel vastutavad meediahariduse lisamise eest ametlikku õppekavasse kõigil tasanditel kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Sel põhjusel tuleks otsida asjakohast menetlust, mis võimaldaks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel toetada mitteformaalse hariduse raames meediapädevusega seotud projekte; |
| --- | --- |

—

toob esile, et paljudel juhtudel vastutavad meediahariduse lisamise eest ametlikku õppekavasse kõigil tasanditel kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Sel põhjusel tuleks otsida asjakohast menetlust, mis võimaldaks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel toetada mitteformaalse hariduse raames meediapädevusega seotud projekte;

| — | rõhutab, et strateegilises raamistikus käivitatud ELi haridusalase koostöö uues etapis tuleb ühe valdkonnana käsitleda meediapädevust; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et strateegilises raamistikus käivitatud ELi haridusalase koostöö uues etapis tuleb ühe valdkonnana käsitleda meediapädevust;

| — | rõhutab, et teha tuleb selget vahet meediapädevuse koostisosadel, kuna neist igaühe areng nõuab oma strateegiat, sidusrühmi ja vahendeid; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et teha tuleb selget vahet meediapädevuse koostisosadel, kuna neist igaühe areng nõuab oma strateegiat, sidusrühmi ja vahendeid;

| — | tahab esile tuua, et tarbijate teadlikkust tuleks tõsta ka meedia kasutamisel. Samuti on ülioluline tarbijaõiguste parem järgimine meediavaldkonnas. |
| --- | --- |

—

tahab esile tuua, et tarbijate teadlikkust tuleks tõsta ka meedia kasutamisel. Samuti on ülioluline tarbijaõiguste parem järgimine meediavaldkonnas.

| Raportöör | : | Veszprémi linnavolikogu liige András Szalay (HU/ADLE) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Veszprémi linnavolikogu liige András Szalay (HU/ADLE)

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

| 1. | Regioonide Komitee tunnustab Euroopa Komisjoni koolituspoliitika olulisuse põhjuste, selle aluspõhimõtete ja eemärkide tutvustamise eest, lähtudes seejuures meediapädevuse määratlusest (1). Komisjon võttis samuti arvesse 8.–9. oktoobril 2008 toimunud Regioonide Komitee täiskogu istungjärgul vastuvõetud arvamust (2). |
| --- | --- |

1.

Regioonide Komitee tunnustab Euroopa Komisjoni koolituspoliitika olulisuse põhjuste, selle aluspõhimõtete ja eemärkide tutvustamise eest, lähtudes seejuures meediapädevuse määratlusest (1). Komisjon võttis samuti arvesse 8.–9. oktoobril 2008 toimunud Regioonide Komitee täiskogu istungjärgul vastuvõetud arvamust (2).

| 2. | Regioonide Komitee väljendab lootust, et Euroopa Komisjon jätkab pingutusi meediapädevuse poliitika sidusa arendamise valdkonnas, millega alustati 2007. aastal. Komitee kutsub komisjoni üles arvestama seejuures komitee arvamusega. Seejuures tuleb pidada kinni subsidiaarsuse põhimõttest ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripäradest. Komitee palub komisjonil jätkata ka meediapädevust käsitleva tegevuskava väljatöötamist koostöös teiste ELi institutsioonide, UNESCO ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Selle raames tuleb võtta arvesse, et:






  a) | lähtudes poliitilise kultuuri, ELi kodanike aktiivse osalemise ja kasutajate teadlikkuse tõstmise seisukohast peavad kõik olulised sidusrühmad rõhutatult järgima selle üliolulise meediapädevuse elluviimist poliitilise eesmärgina liikmesriikidelt eelkõige uuenduslikkuse soodustamist haridusvaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Regioonide Komitee väljendab lootust, et Euroopa Komisjon jätkab pingutusi meediapädevuse poliitika sidusa arendamise valdkonnas, millega alustati 2007. aastal. Komitee kutsub komisjoni üles arvestama seejuures komitee arvamusega. Seejuures tuleb pidada kinni subsidiaarsuse põhimõttest ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripäradest. Komitee palub komisjonil jätkata ka meediapädevust käsitleva tegevuskava väljatöötamist koostöös teiste ELi institutsioonide, UNESCO ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Selle raames tuleb võtta arvesse, et:

a)

lähtudes poliitilise kultuuri, ELi kodanike aktiivse osalemise ja kasutajate teadlikkuse tõstmise seisukohast peavad kõik olulised sidusrühmad rõhutatult järgima selle üliolulise meediapädevuse elluviimist poliitilise eesmärgina liikmesriikidelt eelkõige uuenduslikkuse soodustamist haridusvaldkonnas;

| b) | vastavalt EÜ asutamislepingule lasub vastutus haridus- ja koolitusvaldkonna poliitika eest üksnes liikmesriikide õlul ning Euroopa Liit aitab parandada nende riiklikke süsteeme, tehes vajadusel liikmesriikidele kättesaadavaks ühenduse täiendavad vahendid ning lihtsustades teabe ja heade tavade vahetamist. Seda rõhutatakse ka komisjoni 2008. aasta teatises „Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (3); |
| --- | --- |

b)

vastavalt EÜ asutamislepingule lasub vastutus haridus- ja koolitusvaldkonna poliitika eest üksnes liikmesriikide õlul ning Euroopa Liit aitab parandada nende riiklikke süsteeme, tehes vajadusel liikmesriikidele kättesaadavaks ühenduse täiendavad vahendid ning lihtsustades teabe ja heade tavade vahetamist. Seda rõhutatakse ka komisjoni 2008. aasta teatises „Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (3);

| c) | haridus- ja koolitusvaldkonna raamstrateegias (4) peetakse meediapädevust vaieldaval moel infotehnoloogilise pädevuse haruks, kuigi see mängib otsustavat rolli arvukate raamstrateegias kirjeldatud eesmärkide ja prioriteetide elluviimisel (eelkõige lugemise põhioskuste ja õppimisoskuste omandamine, kodanikuaktiivsus, kultuuridevahelise dialoogi edendamine ja elukestev õpe); |
| --- | --- |

c)

haridus- ja koolitusvaldkonna raamstrateegias (4) peetakse meediapädevust vaieldaval moel infotehnoloogilise pädevuse haruks, kuigi see mängib otsustavat rolli arvukate raamstrateegias kirjeldatud eesmärkide ja prioriteetide elluviimisel (eelkõige lugemise põhioskuste ja õppimisoskuste omandamine, kodanikuaktiivsus, kultuuridevahelise dialoogi edendamine ja elukestev õpe);

| d) | raamstrateegia (5) koheste prioriteetidena on määratletud järgmised teemad:






  — | valdkonnaüleste põhipädevuste arendamine; |
| --- | --- | --- |

d)

raamstrateegia (5) koheste prioriteetidena on määratletud järgmised teemad:

—

valdkonnaüleste põhipädevuste arendamine;

| — | sellise institutsioonilise keskkonna loomist lihtsustavad meetmed, mis soodustaks loomingulisust ja uuenduslikkust, mis põhineks uute info- ja sidetehnoloogiate kasutamisel kriitilisel ja järelemõeldud viisil ning mis toovad kaasa ka õpetajate koolituse kvalitatiivse paranemise; |
| --- | --- |

—

sellise institutsioonilise keskkonna loomist lihtsustavad meetmed, mis soodustaks loomingulisust ja uuenduslikkust, mis põhineks uute info- ja sidetehnoloogiate kasutamisel kriitilisel ja järelemõeldud viisil ning mis toovad kaasa ka õpetajate koolituse kvalitatiivse paranemise;

| — | institutsioonide ning haridus- ja koolitusettevõtete, teadusuuringute asutuste, kuultuurimaailmas osalejate ning loominguliste tööstuste vahel partnerluste sõlmimine. |
| --- | --- |

—

institutsioonide ning haridus- ja koolitusettevõtete, teadusuuringute asutuste, kuultuurimaailmas osalejate ning loominguliste tööstuste vahel partnerluste sõlmimine.

Need prioriteedid on tihedalt seotud meediapädevuste arengu alaste kaalutlustega.

| e) | paljudel juhtudel vastutavad meediahariduse lisamise eest ametlikku õppekavasse kõigil tasanditel kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Sel põhjusel tuleks otsida asjakohast menetlust, mis võimaldaks toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi meediapädevusega seotud projektide, programmide ja hartade (sh erinevad partnerlused arvukate avaliku ja erasektori osapoolte ning kultuuri- ja haridusasutuste osapoolte vahel, ning kutsealase sisuga menetlused) edendamisel – seda nii formaalse kui mitteformaalse hariduse raames ja pidades seejuures rangelt kinni õigussuunistest. |
| --- | --- |

e)

paljudel juhtudel vastutavad meediahariduse lisamise eest ametlikku õppekavasse kõigil tasanditel kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Sel põhjusel tuleks otsida asjakohast menetlust, mis võimaldaks toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi meediapädevusega seotud projektide, programmide ja hartade (sh erinevad partnerlused arvukate avaliku ja erasektori osapoolte ning kultuuri- ja haridusasutuste osapoolte vahel, ning kutsealase sisuga menetlused) edendamisel – seda nii formaalse kui mitteformaalse hariduse raames ja pidades seejuures rangelt kinni õigussuunistest.

| 3. | Sel põhjusel kutsub Regioonide Komitee üles lisama meediapädevus üheksanda võtmepädevusena elukestva õppe ja koolituse viiteraamistikku, vastavalt soovitusele 2006/962/EÜ. Selline muudatus ei eeldaks ühenduse oluliste vahendite eraldamist, aga see aitaks suurel määral liikmesriikides formaalse hariduse eest vastutajaid ja võimaldaks piirkondadel võtta vajalikke otsuseid meediapädevuse lisamiseks õppekavadesse. |
| --- | --- |

3.

Sel põhjusel kutsub Regioonide Komitee üles lisama meediapädevus üheksanda võtmepädevusena elukestva õppe ja koolituse viiteraamistikku, vastavalt soovitusele 2006/962/EÜ. Selline muudatus ei eeldaks ühenduse oluliste vahendite eraldamist, aga see aitaks suurel määral liikmesriikides formaalse hariduse eest vastutajaid ja võimaldaks piirkondadel võtta vajalikke otsuseid meediapädevuse lisamiseks õppekavadesse.

| 4. | Euroopa Komisjon peab tegema selget vahet interneti-põhise õppe (e-õpe) ja meediapädevuse arendamise vahel, st analüüsima kriitiliselt nii internetti kui meediat internetipõhises keskkonnas. Tuleb täpsustada, et interneti-põhine õpe ei ole meediaharidus ning et info- ja sidetehnoloogiaalased pädevused ja digitaalsed pädevused ühelt poolt ning meediapädevus teiselt poolt on kaks erinevat reaalsust. Meediapädevus peab võimaldama kodanikel mängida aktiivset rolli ja säilitada kultuurilist erinevust ning kohalikku ja piirkondlikku identiteeti (luues näiteks uusi võimalusi oma arvamuse avaldamiseks, andes äärepoolseimatel aladel elavatele inimestele ja vähemuste esindajatele võimaluse väljendada end kohalikus avalikus aruteluruumis). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Komisjon peab tegema selget vahet interneti-põhise õppe (e-õpe) ja meediapädevuse arendamise vahel, st analüüsima kriitiliselt nii internetti kui meediat internetipõhises keskkonnas. Tuleb täpsustada, et interneti-põhine õpe ei ole meediaharidus ning et info- ja sidetehnoloogiaalased pädevused ja digitaalsed pädevused ühelt poolt ning meediapädevus teiselt poolt on kaks erinevat reaalsust. Meediapädevus peab võimaldama kodanikel mängida aktiivset rolli ja säilitada kultuurilist erinevust ning kohalikku ja piirkondlikku identiteeti (luues näiteks uusi võimalusi oma arvamuse avaldamiseks, andes äärepoolseimatel aladel elavatele inimestele ja vähemuste esindajatele võimaluse väljendada end kohalikus avalikus aruteluruumis).

Põhihüpoteesid

| 5. | Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et meediapädevuse areng koos koolis ja koolist väljaspool õpetatava meediapädevuse jaoks kohandatud õppemeetoditega on eriti oluline Euroopa tuleviku jaoks. Selle kohandamise raames tuleb ka soodustada uute kommunikatsioonitehnoloogiate õpetamist, mis on sotsiaalse ja kutsealase integratsiooni seisukohalt väga olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

5.

Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et meediapädevuse areng koos koolis ja koolist väljaspool õpetatava meediapädevuse jaoks kohandatud õppemeetoditega on eriti oluline Euroopa tuleviku jaoks. Selle kohandamise raames tuleb ka soodustada uute kommunikatsioonitehnoloogiate õpetamist, mis on sotsiaalse ja kutsealase integratsiooni seisukohalt väga olulise tähtsusega.

| 6. | Meediapädevuse areng on ülimalt oluline meedias alaealiste ja noorte ning inimväärikuse kaitsmise seisukohast. See viiks tõesti meedia teadliku kasutamiseni ning ise- ja kaasregulatsiooni arenemisele infosisutööstuses (6). Meediapädevuse suurendamine saab samas nii riiklikku kui riigiülest kontrolli ning seaduslikku noorsookaitset (meedia kaudu) selles valdkonnas vaid täiendada. Kõnealune pädevus kaasab kodanikud arutelusse ühiskonna kõigi osalejate vastutuse üle, soodustades nii kodanikuaktiivsuse ja meediateadlikkuse kasvu. Seega on nimetatud pädevus ülioluline Euroopa poliitilise kultuuri ja ELi kodanike aktiivse osalemise jaoks ning seetõttu tuleb muuta meediat puudutav Euroopa hariduspoliitika nähtavaks kõigis liikmesriikides ning kõigil haldus- ja poliitilistel tasanditel. |
| --- | --- |

6.

Meediapädevuse areng on ülimalt oluline meedias alaealiste ja noorte ning inimväärikuse kaitsmise seisukohast. See viiks tõesti meedia teadliku kasutamiseni ning ise- ja kaasregulatsiooni arenemisele infosisutööstuses (6). Meediapädevuse suurendamine saab samas nii riiklikku kui riigiülest kontrolli ning seaduslikku noorsookaitset (meedia kaudu) selles valdkonnas vaid täiendada. Kõnealune pädevus kaasab kodanikud arutelusse ühiskonna kõigi osalejate vastutuse üle, soodustades nii kodanikuaktiivsuse ja meediateadlikkuse kasvu. Seega on nimetatud pädevus ülioluline Euroopa poliitilise kultuuri ja ELi kodanike aktiivse osalemise jaoks ning seetõttu tuleb muuta meediat puudutav Euroopa hariduspoliitika nähtavaks kõigis liikmesriikides ning kõigil haldus- ja poliitilistel tasanditel.

| 7. | Meediast üleküllastunud keskkonnas elavatele noortele suunatud haridus vajab kvalitatiivseid uusi lähenemisi, mis võtaksid arvesse ka meedia ja kooli erinevat sotsiaalkultuurilist rolli teabe ja väärtuste edastamisel. Õpetaja rolli kontseptsiooni tuleb integreerida selle tunnistamine, et õpilased suhtlevad teadmatult maailmas, kus vastused on käeulatuses ja meedia lihtsustatud aruteludes pakutakse tõlgendust igale probleemile. Aluspädevuste arengus tuleks edaspidi ette näha ka meediasisu tõlgendus, kuna kriitilise suhtumise areng puudutab eelkõige kõiki meedia edastatud skeeme, mis kinnistuvad juba lapsepõlves ja mis määratlevad alateadlikult meie maailmataju. |
| --- | --- |

7.

Meediast üleküllastunud keskkonnas elavatele noortele suunatud haridus vajab kvalitatiivseid uusi lähenemisi, mis võtaksid arvesse ka meedia ja kooli erinevat sotsiaalkultuurilist rolli teabe ja väärtuste edastamisel. Õpetaja rolli kontseptsiooni tuleb integreerida selle tunnistamine, et õpilased suhtlevad teadmatult maailmas, kus vastused on käeulatuses ja meedia lihtsustatud aruteludes pakutakse tõlgendust igale probleemile. Aluspädevuste arengus tuleks edaspidi ette näha ka meediasisu tõlgendus, kuna kriitilise suhtumise areng puudutab eelkõige kõiki meedia edastatud skeeme, mis kinnistuvad juba lapsepõlves ja mis määratlevad alateadlikult meie maailmataju.

| 8. | Avatud koordinatsiooni meetodi kasutamisel tuleks õppe- ja koolitusvaldkonna uute näitajate ja uute viiteväärtuste määratlemisel pidada silmas järgmist:






  a) | tuleks tagada, et lugemisoskuse ja tekstist arusaamise oskuse kontrollimine sisaldaks ka meediasisu mõistmise kontrollimist, arvestades, et tänasel päeval on see sisu elektroonilises ja digitaalses keskkonnas kombinatsioon kirjalikust, pildilisest ja filmilisest materjalist; |
| --- | --- | --- |

8.

Avatud koordinatsiooni meetodi kasutamisel tuleks õppe- ja koolitusvaldkonna uute näitajate ja uute viiteväärtuste määratlemisel pidada silmas järgmist:

a)

tuleks tagada, et lugemisoskuse ja tekstist arusaamise oskuse kontrollimine sisaldaks ka meediasisu mõistmise kontrollimist, arvestades, et tänasel päeval on see sisu elektroonilises ja digitaalses keskkonnas kombinatsioon kirjalikust, pildilisest ja filmilisest materjalist;

| b) | loomingulisuse ja uuenduslikkuse edendamise hindamise viitekriteeriumi määratlemise raames on soovituslik võtta arvesse asjaolu, et projektitöö, mille eesmärk on arendada loomingulisust sisu koostamisel, moodustab probleemide lahendamise ja meeskonnatöö aluse. |
| --- | --- |

b)

loomingulisuse ja uuenduslikkuse edendamise hindamise viitekriteeriumi määratlemise raames on soovituslik võtta arvesse asjaolu, et projektitöö, mille eesmärk on arendada loomingulisust sisu koostamisel, moodustab probleemide lahendamise ja meeskonnatöö aluse.

| 9. | Üks peamistest põhjustest, miks meediaharidus tänasel päeval nii aeglaselt areneb, on see, et Euroopa hariduspraktikas ei ole selgelt määratletud suhet meediapädevuse ja digitaalpädevuse vahel. Õpetamispraktikas on info- ja sidetehnoloogia kasutamine muutnud eelkõige vahendiks, et tagada juurdepääs digitaalmaailmale ja edendada võrdseid võimalusi. Tänapäeval ei valmista noortele ei riist- ja põhitarkvara kasutamiseks vajalike teadmiste omandamine ega lihtsate rakenduste valdamine vähimaidki probleeme. Samal ajal ei ole õpetajatel piisavalt pädevusi ja neil on väga vähe aega, et arendada meediasisu loomingulist loomist või selle kriitilist tõlgendamist. |
| --- | --- |

9.

Üks peamistest põhjustest, miks meediaharidus tänasel päeval nii aeglaselt areneb, on see, et Euroopa hariduspraktikas ei ole selgelt määratletud suhet meediapädevuse ja digitaalpädevuse vahel. Õpetamispraktikas on info- ja sidetehnoloogia kasutamine muutnud eelkõige vahendiks, et tagada juurdepääs digitaalmaailmale ja edendada võrdseid võimalusi. Tänapäeval ei valmista noortele ei riist- ja põhitarkvara kasutamiseks vajalike teadmiste omandamine ega lihtsate rakenduste valdamine vähimaidki probleeme. Samal ajal ei ole õpetajatel piisavalt pädevusi ja neil on väga vähe aega, et arendada meediasisu loomingulist loomist või selle kriitilist tõlgendamist.

| 10. | Kiiresti tuleb mõelda digitaal- ja meediapädevuse vahelise suhte üle ja seda muuta. Selleks, et pädevuste piiride reguleerimise selguse puudumine ei tooks kaasa puudujääke haridussüsteemis, tuleb noorte seas arendada lisaks tehnilisele pädevusele kriitilisemat suhtumist meediasisusse ja suuremat meediapädevust, et õpetada neid arvestama julgeolekuga seotud mureküsimustega ja teadvustama andmekaitse, eraelu austamise ja andmete manipuleerimisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

10.

Kiiresti tuleb mõelda digitaal- ja meediapädevuse vahelise suhte üle ja seda muuta. Selleks, et pädevuste piiride reguleerimise selguse puudumine ei tooks kaasa puudujääke haridussüsteemis, tuleb noorte seas arendada lisaks tehnilisele pädevusele kriitilisemat suhtumist meediasisusse ja suuremat meediapädevust, et õpetada neid arvestama julgeolekuga seotud mureküsimustega ja teadvustama andmekaitse, eraelu austamise ja andmete manipuleerimisega seotud probleeme.

| 11. | Meediapädevustega seotud haridus- ja koolituspoliitikat käsitlevate konsultatsioonide raames tuleks tagada:






  — | suurem läbipaistvus ekspertide rühmade ning Euroopa Komisjoni ülddirektoraatides ettevalmistustööde, ettepanekute koostamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavate isikute tegevuses; |
| --- | --- | --- |

11.

Meediapädevustega seotud haridus- ja koolituspoliitikat käsitlevate konsultatsioonide raames tuleks tagada:

—

suurem läbipaistvus ekspertide rühmade ning Euroopa Komisjoni ülddirektoraatides ettevalmistustööde, ettepanekute koostamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavate isikute tegevuses;

| — | et meediapädevuse valdkonna koolituspoliitika põhineks olukorra reaalsel tundmisel ja seal võetaks arvesse piirkondlikke seisukohti; |
| --- | --- |

—

et meediapädevuse valdkonna koolituspoliitika põhineks olukorra reaalsel tundmisel ja seal võetaks arvesse piirkondlikke seisukohti;

| — | et vastuvõetud soovitused ja tegevuskavad oleksid mõttekad ka lahknevatel seisukohtadel olevate erinevate osapoolte jaoks, kes on kaasatud meediapädevuse arengusse (valitsused, riigivõimu esindajad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sisutööstuse esindajad, teadlased, kultuuri- ja haridusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid). Selle vastuvõtmisega peab kaasnema vajalike vahendite kavandamine. |
| --- | --- |

—

et vastuvõetud soovitused ja tegevuskavad oleksid mõttekad ka lahknevatel seisukohtadel olevate erinevate osapoolte jaoks, kes on kaasatud meediapädevuse arengusse (valitsused, riigivõimu esindajad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sisutööstuse esindajad, teadlased, kultuuri- ja haridusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid). Selle vastuvõtmisega peab kaasnema vajalike vahendite kavandamine.

| 12. | Raamstrateegiaga käivitatud Euroopa hariduskoostöö uues etapis tuleks arvestada ka meediapädevuse valdkonnaga. |
| --- | --- |

12.

Raamstrateegiaga käivitatud Euroopa hariduskoostöö uues etapis tuleks arvestada ka meediapädevuse valdkonnaga.

Seisukohad

| 13. | Toetades Euroopa Parlamendi resolutsiooni, kus rõhutatakse, et meediapädevus on absoluutselt hädavajalik pädevus igale infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniühiskonnas (7) elavale kodanikule, on komitee seisukohal, et eesmärgiks tuleb seada sellise ühiskonna rajamine, kuhu on integreeritud meediapädevus ja et selleni saab jõuda meediahariduse kaudu. Seepärast meenutab komitee, et võrdne juurdepääs võrgule tuleb ilmtingimata tagada kõigile Euroopa kodanikele, eelkõige neile, kes elavad eraldatud või kaugetes piirkondades. |
| --- | --- |

13.

Toetades Euroopa Parlamendi resolutsiooni, kus rõhutatakse, et meediapädevus on absoluutselt hädavajalik pädevus igale infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniühiskonnas (7) elavale kodanikule, on komitee seisukohal, et eesmärgiks tuleb seada sellise ühiskonna rajamine, kuhu on integreeritud meediapädevus ja et selleni saab jõuda meediahariduse kaudu. Seepärast meenutab komitee, et võrdne juurdepääs võrgule tuleb ilmtingimata tagada kõigile Euroopa kodanikele, eelkõige neile, kes elavad eraldatud või kaugetes piirkondades.

| 14. | Tuleb teha selget vahet meediapädevuse koostisosadel, kuna neist igaühe areng nõuab oma strateegiat, sidusrühmi ja vahendeid. Seega on oluline:






  — | tagada kodanikele juurdepääs nii tehnoloogilises plaanis (eelkõige interneti lairibaühenduse, elektroonilise kuvamistehnoloogia ja tekstitöötlusprogrammide kaudu) kui juurdepääs Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi audiovisuaalsele pärandile. Vastavalt 2006. aasta Riia deklaratsioonile e-kaasatuse kohta ja komitee antudteemalistele soovitustele peab ajalooline ja kultuuriline ühispärand olema kodanikele kättesaadav nende emakeeles (8); |
| --- | --- | --- |

14.

Tuleb teha selget vahet meediapädevuse koostisosadel, kuna neist igaühe areng nõuab oma strateegiat, sidusrühmi ja vahendeid. Seega on oluline:

—

tagada kodanikele juurdepääs nii tehnoloogilises plaanis (eelkõige interneti lairibaühenduse, elektroonilise kuvamistehnoloogia ja tekstitöötlusprogrammide kaudu) kui juurdepääs Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi audiovisuaalsele pärandile. Vastavalt 2006. aasta Riia deklaratsioonile e-kaasatuse kohta ja komitee antudteemalistele soovitustele peab ajalooline ja kultuuriline ühispärand olema kodanikele kättesaadav nende emakeeles (8);

| — | tugevdada pädevusi, mis on seotud meediasisu valikuga, võimet teha teadlikke valikuid ja süstematiseerida teavet, meediateksti või teadaannet, mida on võimatu kontrollida ilma volitatud ja kontrollitud veebihaldurita (nt kirjastused, kirjastajad, kriitikud); |
| --- | --- |

—

tugevdada pädevusi, mis on seotud meediasisu valikuga, võimet teha teadlikke valikuid ja süstematiseerida teavet, meediateksti või teadaannet, mida on võimatu kontrollida ilma volitatud ja kontrollitud veebihaldurita (nt kirjastused, kirjastajad, kriitikud);

| — | kriitilise pilgu arendamine meediasektori ja meediatoodangu suhtes, osutades erilist tähelepanu jätkuvatele teadusuuringutele ja selliste meetodite kasutamisele, mis soodustavad audiovisuaalse ja mitte lineaarse sisu mõistmise pädevuse arendamist, selliste õppeainete nagu majandus, antropoloogia, sotsioloogia, meediapsühholoogia järeldused nende toimimisviiside ja sotsiaalse rolli suhtes ning meedia reguleerimisel põhiküsimustele; |
| --- | --- |

—

kriitilise pilgu arendamine meediasektori ja meediatoodangu suhtes, osutades erilist tähelepanu jätkuvatele teadusuuringutele ja selliste meetodite kasutamisele, mis soodustavad audiovisuaalse ja mitte lineaarse sisu mõistmise pädevuse arendamist, selliste õppeainete nagu majandus, antropoloogia, sotsioloogia, meediapsühholoogia järeldused nende toimimisviiside ja sotsiaalse rolli suhtes ning meedia reguleerimisel põhiküsimustele;

| — | aktiivse ja loomingulise kasutamise arendamine, eelkõige tehniliste ja manuaalsete oskuste, sätete ja vajalike teadmiste praktikasse rakendamise kaudu projektide raames. Rõhuda tuleb eelkõige audiovisuaalsele teabevahetusele ja loomingule, audiovisuaalse sisu esitlusele ja levitamisele digitaalse tehnoloogia kaudu; |
| --- | --- |

—

aktiivse ja loomingulise kasutamise arendamine, eelkõige tehniliste ja manuaalsete oskuste, sätete ja vajalike teadmiste praktikasse rakendamise kaudu projektide raames. Rõhuda tuleb eelkõige audiovisuaalsele teabevahetusele ja loomingule, audiovisuaalse sisu esitlusele ja levitamisele digitaalse tehnoloogia kaudu;

| — | kohalikus avalikus elus osalemise julgustamine, tõstes eelkõige teadlikkust nende küsimuste suhtes, mis on seotud erasektori kaitsega, üksikisikute õigustega seoses nende isiklike andmete käsitlemisega ja avaliku huviga; |
| --- | --- |

—

kohalikus avalikus elus osalemise julgustamine, tõstes eelkõige teadlikkust nende küsimuste suhtes, mis on seotud erasektori kaitsega, üksikisikute õigustega seoses nende isiklike andmete käsitlemisega ja avaliku huviga;

| — | parandada kodanike teadlikkust, et nad peaks meedia kasutamisel silmas autori-, isiku- ja meediaõiguslikke raamtingimusi ning tõsta nende teadlikkust karistus- ja tsiviilõiguslikest tagajärgedest võimalike rikkumiste korral; |
| --- | --- |

—

parandada kodanike teadlikkust, et nad peaks meedia kasutamisel silmas autori-, isiku- ja meediaõiguslikke raamtingimusi ning tõsta nende teadlikkust karistus- ja tsiviilõiguslikest tagajärgedest võimalike rikkumiste korral;

| — | suurendada kodanike kompetentsi, et nad kasutaksid internetis oma isikuandmeid hoolikamalt ja juhtida eelkõige laste ja noorukite tähelepanu uue meedia erinevatele ohuallikatele. |
| --- | --- |

—

suurendada kodanike kompetentsi, et nad kasutaksid internetis oma isikuandmeid hoolikamalt ja juhtida eelkõige laste ja noorukite tähelepanu uue meedia erinevatele ohuallikatele.

| 15. | Ilma käsitletud teemade olulisust kahtluse alla seadmata, peab komitee headele tavadele (kommertsteadaanded, audiovisuaalne toodang ja interneti-põhine infosisu) viidates soovituslikuks põhjendada neid temaatilisi prioriteete järgmistes soovitustes. Ilma vastava põhjenduseta võib meediaharidus praktikas piirduda nende kolme valdkonna käsitlemisega. |
| --- | --- |

15.

Ilma käsitletud teemade olulisust kahtluse alla seadmata, peab komitee headele tavadele (kommertsteadaanded, audiovisuaalne toodang ja interneti-põhine infosisu) viidates soovituslikuks põhjendada neid temaatilisi prioriteete järgmistes soovitustes. Ilma vastava põhjenduseta võib meediaharidus praktikas piirduda nende kolme valdkonna käsitlemisega.

| 16. | Arvestades, et selliste oskuste areng nagu teadlik teabeotsing, infosisu kriitiline tõlgendamine ja loominguline kasutamine aitab tagada alaealiste ja noorte kaitset ning inimväärikuse austamist meedias, tuleb neis valdkondades paralleelselt riigivõimude võetud regulatiivsete sätetega tõhustada prioriteetselt meetmeid meediapädevuse osas. |
| --- | --- |

16.

Arvestades, et selliste oskuste areng nagu teadlik teabeotsing, infosisu kriitiline tõlgendamine ja loominguline kasutamine aitab tagada alaealiste ja noorte kaitset ning inimväärikuse austamist meedias, tuleb neis valdkondades paralleelselt riigivõimude võetud regulatiivsete sätetega tõhustada prioriteetselt meetmeid meediapädevuse osas.

| 17. | Tarbijate teadlikkust tuleks tõsta ka meedia kasutamisel. Samuti on ülioluline tarbijaõiguste parem järgimine meediavaldkonnas. |
| --- | --- |

17.

Tarbijate teadlikkust tuleks tõsta ka meedia kasutamisel. Samuti on ülioluline tarbijaõiguste parem järgimine meediavaldkonnas.

| 18. | Regioonide Komitee tahaks rõhutada, et kriitilise meediahariduse arengust üksi ei piisa infosisu kahjulike aspektide kõrvaldamiseks (nt põhjendamatu meediavägivald, tarbijaõiguste rikkumine meediateenuste kaudu, autentsuse ja kehtivuse puudumine, manipuleerimine). Lisaks ei ole meediapädevus üldse või kui, siis vähesel määral, selliste suundade vedaja nagu meedia konvergents, digitaalarhiivide loomine, neile juurdepääs ja nende omavaheline sidumine, autoriõiguste ümbermääratlemine ja selle valdkonna reguleerimine või veebihaldus (9). Meediaharidus uurib neid suundi, asetab need konteksti ja valmistab kasutajaid ette olema kodanikud, kes on teadlikud sellest, mida avalikus sektoris ja meedias toodetakse. Seepärast on lisaks meediahariduse arendamisele vaja ka reguleerimist sobival tasandil, võttes seejuures arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ja kogemusi. |
| --- | --- |

18.

Regioonide Komitee tahaks rõhutada, et kriitilise meediahariduse arengust üksi ei piisa infosisu kahjulike aspektide kõrvaldamiseks (nt põhjendamatu meediavägivald, tarbijaõiguste rikkumine meediateenuste kaudu, autentsuse ja kehtivuse puudumine, manipuleerimine). Lisaks ei ole meediapädevus üldse või kui, siis vähesel määral, selliste suundade vedaja nagu meedia konvergents, digitaalarhiivide loomine, neile juurdepääs ja nende omavaheline sidumine, autoriõiguste ümbermääratlemine ja selle valdkonna reguleerimine või veebihaldus (9). Meediaharidus uurib neid suundi, asetab need konteksti ja valmistab kasutajaid ette olema kodanikud, kes on teadlikud sellest, mida avalikus sektoris ja meedias toodetakse. Seepärast on lisaks meediahariduse arendamisele vaja ka reguleerimist sobival tasandil, võttes seejuures arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ja kogemusi.

| 19. | Tulevikus tuleb soovituste ja tegevuskavade raames näha ette meediahariduse põhikoostisosade arendamisprogramme, mis vastaksid liikmesriikide õppe- ja koolituskavadele (samuti meediahariduse vaatenurgast) sel määral, et neis võetakse samaaegselt arvesse liikmesriikide erinevaid haridus- ja kultuurilisi traditsioone, olulisi erinevusi, mis tulenevad piirkondlike süsteemide eri koolitusviisidest ja igaühe sätetest mastaabisäästu teostamisel. |
| --- | --- |

19.

Tulevikus tuleb soovituste ja tegevuskavade raames näha ette meediahariduse põhikoostisosade arendamisprogramme, mis vastaksid liikmesriikide õppe- ja koolituskavadele (samuti meediahariduse vaatenurgast) sel määral, et neis võetakse samaaegselt arvesse liikmesriikide erinevaid haridus- ja kultuurilisi traditsioone, olulisi erinevusi, mis tulenevad piirkondlike süsteemide eri koolitusviisidest ja igaühe sätetest mastaabisäästu teostamisel.

| 20. | Soovituste ja tegevuskavade väljatöötamisel on ülioluline võtta arvesse häid tavasid. Sellega seoses viitab Regioonide Komitee oma arvamusele (10) ja tervitab asjaolu, et komisjon võtab rohkem meetmeid kasutamaks ära oskusteavet, mis on omandatud kogu Euroopa meediapädevuse valdkonna kohalike ja piirkondlike programmide käigus ning dialoogiplatvormide, esitluste ja heade tavade võrgustike edendamise raames. |
| --- | --- |

20.

Soovituste ja tegevuskavade väljatöötamisel on ülioluline võtta arvesse häid tavasid. Sellega seoses viitab Regioonide Komitee oma arvamusele (10) ja tervitab asjaolu, et komisjon võtab rohkem meetmeid kasutamaks ära oskusteavet, mis on omandatud kogu Euroopa meediapädevuse valdkonna kohalike ja piirkondlike programmide käigus ning dialoogiplatvormide, esitluste ja heade tavade võrgustike edendamise raames.

| 21. | Komitee väljendab siiski muret seoses järgmiste aspektidega:






  — | kuna kogu Euroopa Liidu territooriumil puudub regulaarne järelevalve, ei ole tagatud heade tavade väärtustamine meediapädevuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

21.

Komitee väljendab siiski muret seoses järgmiste aspektidega:

—

kuna kogu Euroopa Liidu territooriumil puudub regulaarne järelevalve, ei ole tagatud heade tavade väärtustamine meediapädevuse valdkonnas;

| — | head tavad tuleks klassifitseerida vastavalt meediapädevuse peamistele koostisosadele; |
| --- | --- |

—

head tavad tuleks klassifitseerida vastavalt meediapädevuse peamistele koostisosadele;

| — | lahendatud ei ole üksikasjaliku kriitilise hinnangu küsimus teostamise tõhususe kohta; |
| --- | --- |

—

lahendatud ei ole üksikasjaliku kriitilise hinnangu küsimus teostamise tõhususe kohta;

| — | ei ole olemas andmebaasi, mis võimaldaks arendada, kohandada ja kasutada häid tavasid ulatuslikumalt. |
| --- | --- |

—

ei ole olemas andmebaasi, mis võimaldaks arendada, kohandada ja kasutada häid tavasid ulatuslikumalt.

Tuleks luua kohane organisatsiooniline ja kutsealane infrastruktuur, selleks võib luua nt meediahariduse infopunktid programmi MEDIA raames olemasolevate meedia infopunktide eeskujul (või laiendada nende tegevusvaldkonda) või tugevdada või arendada komisjoni loodud ekspertide rühma kutsealal nõustamise funktsiooni meediahariduseni.

| 22. | Pidades kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja liikmesriikide iseseisvusest võib komisjon vajadusel toetada liikmesriike nende oma riikliku meediahariduse strateegia väljatöötamisel, võttes arvesse meediapädevuse põhikoostisosi; sellesse tuleks vastavalt võimalusele kaasata meedia reguleerimise eest vastutavad ametivõimud, hariduspoliitika valdkonnas otsuste tegijad ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, infosisutööstuse ja meediaharidusevaldkonna uuendustegevuse esindajad. |
| --- | --- |

22.

Pidades kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja liikmesriikide iseseisvusest võib komisjon vajadusel toetada liikmesriike nende oma riikliku meediahariduse strateegia väljatöötamisel, võttes arvesse meediapädevuse põhikoostisosi; sellesse tuleks vastavalt võimalusele kaasata meedia reguleerimise eest vastutavad ametivõimud, hariduspoliitika valdkonnas otsuste tegijad ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, infosisutööstuse ja meediaharidusevaldkonna uuendustegevuse esindajad.

| 23. | Liikmesriikide ja piirkondade olukordade mitmekülgsuse tõttu peab meediahariduse areng toimuma soovituste ja tegevuskavade raames selliselt, et see oleks ülekantav kohalikku sotsiaalmajanduslikku konteksti. See nõuab võimalikult täpse pildi saamiseks siiski riikliku või isegi piirkondliku olukorra põhjalikku uurimist, eelkõige tuleks uurida kohalike omavalitsuste, institutsioonide rahastamisorganite ja meediaharidusega kokkupuutuvate pedagoogide motivatsiooni ja käitumist. |
| --- | --- |

23.

Liikmesriikide ja piirkondade olukordade mitmekülgsuse tõttu peab meediahariduse areng toimuma soovituste ja tegevuskavade raames selliselt, et see oleks ülekantav kohalikku sotsiaalmajanduslikku konteksti. See nõuab võimalikult täpse pildi saamiseks siiski riikliku või isegi piirkondliku olukorra põhjalikku uurimist, eelkõige tuleks uurida kohalike omavalitsuste, institutsioonide rahastamisorganite ja meediaharidusega kokkupuutuvate pedagoogide motivatsiooni ja käitumist.

| 24. | Meediakeskkonna kiire arenemise tõttu tuleks meediahariduses teostada pidevaid teadusuuringuid ja hindamisi, millega tuleks siduda erinevate liikmesriikide audiovisuaalse ja elektroonilise teabevahetuse reguleerimise eest vastutavad asutused, soodustades koostööd meediapädevuse arengu huvides. |
| --- | --- |

24.

Meediakeskkonna kiire arenemise tõttu tuleks meediahariduses teostada pidevaid teadusuuringuid ja hindamisi, millega tuleks siduda erinevate liikmesriikide audiovisuaalse ja elektroonilise teabevahetuse reguleerimise eest vastutavad asutused, soodustades koostööd meediapädevuse arengu huvides.

| 25. | Regioonide Komitee julgustab komisjoni soodustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldusstruktuurides selliste piirkondlike teadusuuringute ja teabevahetuse osakondade loomist, mille ülesandeks oleks meediapädevuse uurimine. |
| --- | --- |

25.

Regioonide Komitee julgustab komisjoni soodustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldusstruktuurides selliste piirkondlike teadusuuringute ja teabevahetuse osakondade loomist, mille ülesandeks oleks meediapädevuse uurimine.

| 26. | Seoses oma kodanikulähedusega on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused meediapädevuse arengu peamised kandjad Nemad korraldavad suurema osa haridusasutustetööd, samuti on nad kohaliku meedia ja teiste kultuuriasutuste (raamatukogud, linnale kuuluvad kultuurikeskused jne) omanikud või haldavad Euroopa (või muid) arengufonde. Seega on õigustatud selliste teabekampaaniate käivitamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, mis tuginevad ELi soovitustel ja headel tavadel, ning Euroopa piirkondades ja piiriülestel aladel koostöövõimalusi suurendamine meediahariduse vallas. |
| --- | --- |

26.

Seoses oma kodanikulähedusega on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused meediapädevuse arengu peamised kandjad Nemad korraldavad suurema osa haridusasutustetööd, samuti on nad kohaliku meedia ja teiste kultuuriasutuste (raamatukogud, linnale kuuluvad kultuurikeskused jne) omanikud või haldavad Euroopa (või muid) arengufonde. Seega on õigustatud selliste teabekampaaniate käivitamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, mis tuginevad ELi soovitustel ja headel tavadel, ning Euroopa piirkondades ja piiriülestel aladel koostöövõimalusi suurendamine meediahariduse vallas.

| 27. | Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks julgustada toetama meediaharidust puudutavaid projekte, programme ja hartasid, millel on eelkõige järgmised eesmärgid:






  a) | praegune olukord
  meediahariduse reaalse olukorra hindamine, võttes arvesse olemasolevat koostööd ja partnerlusi; |
| --- | --- | --- |

27.

Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks julgustada toetama meediaharidust puudutavaid projekte, programme ja hartasid, millel on eelkõige järgmised eesmärgid:

a)

praegune olukord

meediahariduse reaalse olukorra hindamine, võttes arvesse olemasolevat koostööd ja partnerlusi;

| b) | võrgustikud, integratsioon
  kogu meediatööstuse osapoolte (kino, televisioon, ajakirjandus, raadio, interneti-põhise infosisu pakkujad ja tootjad), meediaorganisatsioonide, haridussüsteemide, reguleerivate asutuste, kultuuri- ja teadusuuringute institutsioonide, ühiskondlike organisatsioonide ühendamine; |
| --- | --- |

b)

võrgustikud, integratsioon

kogu meediatööstuse osapoolte (kino, televisioon, ajakirjandus, raadio, interneti-põhise infosisu pakkujad ja tootjad), meediaorganisatsioonide, haridussüsteemide, reguleerivate asutuste, kultuuri- ja teadusuuringute institutsioonide, ühiskondlike organisatsioonide ühendamine;

| c) | institutsionaliseerimine
  avalike teenuste, meediahariduse edendamise büroode loomine; |
| --- | --- |

c)

institutsionaliseerimine

avalike teenuste, meediahariduse edendamise büroode loomine;

| d) | toetus ja teave
  meediahariduskampaaniate korraldamine, piirkondlikul tasandil töötavate meediahariduse infopunktide toetamine, et määratleda ja levitada häid tavasid ning teavitada kodanikke; |
| --- | --- |

d)

toetus ja teave

meediahariduskampaaniate korraldamine, piirkondlikul tasandil töötavate meediahariduse infopunktide toetamine, et määratleda ja levitada häid tavasid ning teavitada kodanikke;

| e) | aktiivne osalemine, kohalik esindamine
  stimuleerivad meetmed, edendamispoliitikad, vahendite, oskusteabe ja üldsusele meediainfosisu tootmiseks meediaplatvormide kättesaadavaks tegemine, erilise rõhuga ebasoodsates tingimustes sotsiaalsetele rühmadele, vähemustele ja puuetega inimestele; |
| --- | --- |

e)

aktiivne osalemine, kohalik esindamine

stimuleerivad meetmed, edendamispoliitikad, vahendite, oskusteabe ja üldsusele meediainfosisu tootmiseks meediaplatvormide kättesaadavaks tegemine, erilise rõhuga ebasoodsates tingimustes sotsiaalsetele rühmadele, vähemustele ja puuetega inimestele;

| f) | koostöö
  riiklikes ja piirkondlikes koostöövõrgustikes osalemine Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

f)

koostöö

riiklikes ja piirkondlikes koostöövõrgustikes osalemine Euroopa Liidus;

| g) | dialoog
  riigiasutuste algatused, mille eesmärk on soodustada kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ja avada arutelu meediahariduse teemal; |
| --- | --- |

g)

dialoog

riigiasutuste algatused, mille eesmärk on soodustada kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ja avada arutelu meediahariduse teemal;

| h) | piirkondlik hariduspoliitika, hariduse reguleerimine
  asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus, mille eesmärk on lisada meediaharidus formaalse hariduse kõigisse tasemetesse, ärgitades lisama meediaharidust õpetajate ja koolitajate õppekavadesse ning kõigi taseme õpingutesse õppekava lahutamatu osana ja samuti elukestva õppe programmidesse; |
| --- | --- |

h)

piirkondlik hariduspoliitika, hariduse reguleerimine

asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus, mille eesmärk on lisada meediaharidus formaalse hariduse kõigisse tasemetesse, ärgitades lisama meediaharidust õpetajate ja koolitajate õppekavadesse ning kõigi taseme õpingutesse õppekava lahutamatu osana ja samuti elukestva õppe programmidesse;

| i) | partnerluste loomine ja toetamine
  meediahariduse valdkonnas partnerluste loomine infosisutööstuse ning õppe- ja koolitusasutuste vahel formaalse ja mitteformaalse hariduse ja koolituse kontekstis (nt kohaliku meedia, ettevõtete ning õppe- ja koolitusasutuste vahel, meediahariduskampaaniad, festivalid) jälgides osalemise liigi, meediatööstuse materiaalsete huvide ja õiguslikest raamtingimustest range kinnipidamise täpset järgimist selliste partnerluste korraldamisel. |
| --- | --- |

i)

partnerluste loomine ja toetamine

meediahariduse valdkonnas partnerluste loomine infosisutööstuse ning õppe- ja koolitusasutuste vahel formaalse ja mitteformaalse hariduse ja koolituse kontekstis (nt kohaliku meedia, ettevõtete ning õppe- ja koolitusasutuste vahel, meediahariduskampaaniad, festivalid) jälgides osalemise liigi, meediatööstuse materiaalsete huvide ja õiguslikest raamtingimustest range kinnipidamise täpset järgimist selliste partnerluste korraldamisel.

| 28. | Regioonide Komitee palub Euroopa Komisjonil sätestada uutel alustel põhinev praktika koolituspoliitika rahastamisele, pilootprojektide ja meediahariduse valdkonna teadusuuringutele, arvestades, et meediaharidust võib toetada talle olemasolevate algatuste raames eraldatud rahaliste vahendite tugevdamisega (nt piirkondliku koostöö algatus Comenius) või käivitada uusi algatusi. Kuna kavandatud eesmärkide teostamine nõuab algusest peale sihtotstarbeliste ja multipolaarsete vahendite olemasolu, siis jagab komitee Euroopa Parlamendi seisukohta (11) ja peab põhjendatuks, et Euroopa Liidu teistesse abiprogrammidesse (eelkõige programmidesse Comenius, elukestev õpe, eTwinning, Safer Internet ja Euroopa sotsiaalfondide programm) lisatakse selgesõnaliselt ja suunatult meediapädevuse arenguga seotud alaprogramm. |
| --- | --- |

28.

Regioonide Komitee palub Euroopa Komisjonil sätestada uutel alustel põhinev praktika koolituspoliitika rahastamisele, pilootprojektide ja meediahariduse valdkonna teadusuuringutele, arvestades, et meediaharidust võib toetada talle olemasolevate algatuste raames eraldatud rahaliste vahendite tugevdamisega (nt piirkondliku koostöö algatus Comenius) või käivitada uusi algatusi. Kuna kavandatud eesmärkide teostamine nõuab algusest peale sihtotstarbeliste ja multipolaarsete vahendite olemasolu, siis jagab komitee Euroopa Parlamendi seisukohta (11) ja peab põhjendatuks, et Euroopa Liidu teistesse abiprogrammidesse (eelkõige programmidesse Comenius, elukestev õpe, eTwinning, Safer Internet ja Euroopa sotsiaalfondide programm) lisatakse selgesõnaliselt ja suunatult meediapädevuse arenguga seotud alaprogramm.

| 29. | Eriti tuleb tervitada asjaolu, et Euroopa Komisjon alustas meediahariduse näitajate välja töötamist, perspektiiviga edendada seda kontseptsiooni pikaajaliselt. Samal ajal loodab Regioonide Komitee, et meediahariduse näitajad ei piirdu arvudega, mis näitavad meediakasutuse vormi ja kestvust, sest meediahariduse hindamine sisaldab ka üksikisikute võimete mõõtmist (kuigi selles valdkonnas on mõistetav teatav sarkasm, mis puudutab arvuliste näitajate kasutamist: loomingulist teadmist ja kriitikat ning infosisu klassifitseerimist on tõesti raske kvantitatiivselt mõõdetavatesse kriteeriumidesse üle kanda). |
| --- | --- |

29.

Eriti tuleb tervitada asjaolu, et Euroopa Komisjon alustas meediahariduse näitajate välja töötamist, perspektiiviga edendada seda kontseptsiooni pikaajaliselt. Samal ajal loodab Regioonide Komitee, et meediahariduse näitajad ei piirdu arvudega, mis näitavad meediakasutuse vormi ja kestvust, sest meediahariduse hindamine sisaldab ka üksikisikute võimete mõõtmist (kuigi selles valdkonnas on mõistetav teatav sarkasm, mis puudutab arvuliste näitajate kasutamist: loomingulist teadmist ja kriitikat ning infosisu klassifitseerimist on tõesti raske kvantitatiivselt mõõdetavatesse kriteeriumidesse üle kanda).

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kõnealuses valdkonnas ammutas komisjon inspiratsiooni Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2008. aasta resolutsioonist „Meediapädevus digitaalses maailmas”, 2008/2129(INI).

1

(2)  CdR 94/2008 fin.

2

(3)  KOM(2008) 865 lõplik.

3

(4)  KOM(2008) 865 lõplik.

4

(5)  KOM(2008) 865 lõplik.

5

(6)  Siinkohal tahab komitee viidata oma arvamustele CdR 67/2004 fin ja CdR 172/2007 fin, „Euroopa regulatiivse audiovisuaalse poliitika tulevik” ja „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava globaliseeruvas maailmas”.

6

(7)  2008/2129 (INI).

7

(8)  CdR 5/2008 fin ja CdR 252/2005 fin. Arvamused teemal „E-kaasatus” ja „2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”.

8

(9)  Selles küsimuses viitab komitee oma arvamusele „i2010: digitaalsed raamatukogud”, CdR 32/2006 fin.

9

(10)  CdR 94/2008 fin.

10

(11)  2008/2129 (INI).

11

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/22

---

Regioonide komitee arvamus teemal „E-teaduse info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid; info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimine euroopas”

2010/C 141/05

REGIOONIDE KOMITEE

| — | julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumiga seotud algatuste haldamisse; |
| --- | --- |

—

julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumiga seotud algatuste haldamisse;

| — | on seisukohal, et üleeuroopalised info- ja sidetehnoloogia projektid, mis ulatuvad teadus- ja arendustegevusest rakendamiseni, võivad tuua nendega seotud linnadele ja piirkondadele märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et üleeuroopalised info- ja sidetehnoloogia projektid, mis ulatuvad teadus- ja arendustegevusest rakendamiseni, võivad tuua nendega seotud linnadele ja piirkondadele märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu;

| — | kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles aktiivselt edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist teadus- ja arendustegevuse eri etappides, samuti IST uuenduste kasutamist avalikus sektoris, nimelt Euroopa parimate tavade levitamisel ning nõuannete ja metoodiliste soovituste andmisel; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles aktiivselt edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist teadus- ja arendustegevuse eri etappides, samuti IST uuenduste kasutamist avalikus sektoris, nimelt Euroopa parimate tavade levitamisel ning nõuannete ja metoodiliste soovituste andmisel;

| — | rõhutab tungivalt teenustesektori erilist rolli IST eeliste kasutamisel, sest sektorid, nagu hulgi- ja jaemüük, finants- ja äriteenused, on kõige olulisemad info- ja sidetehnoloogiasse investeerijad. |
| --- | --- |

—

rõhutab tungivalt teenustesektori erilist rolli IST eeliste kasutamisel, sest sektorid, nagu hulgi- ja jaemüük, finants- ja äriteenused, on kõige olulisemad info- ja sidetehnoloogiasse investeerijad.

Raportöör: Liudvikas Žukauskas (LT/EPP), Skuodase piirkonnanõukogu liige

Viitedokumendid:

KOM(2009) 108 lõplik

KOM(2009) 116 lõplik

KOM(2009) 184 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et info- ja sidetehnoloogia (IST), mis on kõigi jaoks avatud infoühiskonna alus, peaks vastama kõigi kodanike vajadustele, sh sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadustele. Sellega seoses on Regioonide Komitee kutsunud korduvalt üles investeerima teadustegevusse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et tagada majanduskasv ja edendada uute ettevõtete loomist, ning leiab et info- ja sidetehnoloogia innovatsiooni kasutamine võib aidata toime tulla peamiste sotsiaalmajanduslike probleemidega; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu sellele, et info- ja sidetehnoloogia (IST), mis on kõigi jaoks avatud infoühiskonna alus, peaks vastama kõigi kodanike vajadustele, sh sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadustele. Sellega seoses on Regioonide Komitee kutsunud korduvalt üles investeerima teadustegevusse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et tagada majanduskasv ja edendada uute ettevõtete loomist, ning leiab et info- ja sidetehnoloogia innovatsiooni kasutamine võib aidata toime tulla peamiste sotsiaalmajanduslike probleemidega;

| 2. | julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumiga seotud algatuste haldamisse. Piirkonnad on IST valdkonna teadustegevuses väga olulised. Neil on keskne roll piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi, nende territooriumil asuvad ülikoolid ja muud teadusasutused ning nad toetavad innovaatiliste keskkondade kujunemist. Lisaks on paljudel piirkondlikel omavalitsustel ja asutustel seadusandlikud volitused ning seega oma teadusuuringute eelarve; |
| --- | --- |

2.

julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumiga seotud algatuste haldamisse. Piirkonnad on IST valdkonna teadustegevuses väga olulised. Neil on keskne roll piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi, nende territooriumil asuvad ülikoolid ja muud teadusasutused ning nad toetavad innovaatiliste keskkondade kujunemist. Lisaks on paljudel piirkondlikel omavalitsustel ja asutustel seadusandlikud volitused ning seega oma teadusuuringute eelarve;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee on peab e-kaasatuse edendamist, st kaasava, piirkondlikult ja sotsiaalselt õiglase infoühiskonna edendamist, mis kasutab info- ja sidetehnoloogiat konkurentsivõime suurendamiseks ja avalike teenuste tugevdamiseks, üheks keskseks eesmärgiks ELi uuendatud Lissaboni strateegia raames; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee on peab e-kaasatuse edendamist, st kaasava, piirkondlikult ja sotsiaalselt õiglase infoühiskonna edendamist, mis kasutab info- ja sidetehnoloogiat konkurentsivõime suurendamiseks ja avalike teenuste tugevdamiseks, üheks keskseks eesmärgiks ELi uuendatud Lissaboni strateegia raames;

| 4. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühed peamised osalejad, kellele on suunatud e-kaasatust käsitleva algatuse i2010 ettepanekud ning nad võiksid olla selle elluviimise peamine jõud. E-kaasatus kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib parandada inimeste elukvaliteeti ja hoogustada üldsuse hulgas sotsiaalset ja majanduslikku tegevust, tugevdades piirkondlikke ning tõhusamaid ja individuaalsetele vajadustele kohandatud avalikke teenuseid, samuti kohalikku äritegevust. Seepärast peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tegutsema partneritena, et kaasata kõik põlvkonnad info- ja sidetehnoloogia algatustesse, mille eesmärk on muuta nende elu lihtsamaks ja mugavamaks. Piirkondade ja linnade käsutuses on mitmeid vahendeid, et tagada selle potentsiaali täielik ärakasutamine. |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühed peamised osalejad, kellele on suunatud e-kaasatust käsitleva algatuse i2010 ettepanekud ning nad võiksid olla selle elluviimise peamine jõud. E-kaasatus kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib parandada inimeste elukvaliteeti ja hoogustada üldsuse hulgas sotsiaalset ja majanduslikku tegevust, tugevdades piirkondlikke ning tõhusamaid ja individuaalsetele vajadustele kohandatud avalikke teenuseid, samuti kohalikku äritegevust. Seepärast peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tegutsema partneritena, et kaasata kõik põlvkonnad info- ja sidetehnoloogia algatustesse, mille eesmärk on muuta nende elu lihtsamaks ja mugavamaks. Piirkondade ja linnade käsutuses on mitmeid vahendeid, et tagada selle potentsiaali täielik ärakasutamine.

„Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid”, KOM(2009) 116 lõplik

| 5. | tervitab asjaolu, et kõnealuses teatises tunnustatakse liikmesriike ja piirkondi kui kasutajate ja tootjate vahelise tihedama koostöö peamisi arendajaid IST uuenduste alal valitsemise ja haldusvaldkonna eri harudes, mis peaks tooma kaasa ühised teekaardid avaliku sektori vajaduste kohta, mille lahendamisel IST saaks kaasa aidata (1). Regioonide Komitee on juba väljendanud seisukohta (2), et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et kõnealuses teatises tunnustatakse liikmesriike ja piirkondi kui kasutajate ja tootjate vahelise tihedama koostöö peamisi arendajaid IST uuenduste alal valitsemise ja haldusvaldkonna eri harudes, mis peaks tooma kaasa ühised teekaardid avaliku sektori vajaduste kohta, mille lahendamisel IST saaks kaasa aidata (1). Regioonide Komitee on juba väljendanud seisukohta (2), et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust;

| 6. | toetab komisjoni järeldust, et innovatsiooniturgude tekkimise hõlbustamiseks ning koostalitlusvõime ja ühiste standardite saavutamiseks tehtavate jõupingutuste edukus sõltub liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste pidevast toetusest ja osavõtust ning neid jõupingutusi tuleb täiendada piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmetega (3); |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni järeldust, et innovatsiooniturgude tekkimise hõlbustamiseks ning koostalitlusvõime ja ühiste standardite saavutamiseks tehtavate jõupingutuste edukus sõltub liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste pidevast toetusest ja osavõtust ning neid jõupingutusi tuleb täiendada piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmetega (3);

| 7. | tervitab komisjoni kavatsust lihtsustada menetlusi ja vähendada halduskoormust, et muuta innovaatiliste äriühingute, eelkõige VKEde jaoks ahvatlevamaks osalemine kohalikes, riigi ja ELi tasandi meetmetes; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni kavatsust lihtsustada menetlusi ja vähendada halduskoormust, et muuta innovaatiliste äriühingute, eelkõige VKEde jaoks ahvatlevamaks osalemine kohalikes, riigi ja ELi tasandi meetmetes;

| 8. | on seisukohal, et üleeuroopalised info- ja sidetehnoloogia projektid, mis ulatuvad teadus- ja arendustegevusest rakendamiseni, võivad tuua nendega seotud linnadele ja piirkondadele märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Regioonide Komitee on juba rõhutanud info- ja sidetehnoloogia olulist rolli Euroopa Liidu säästva arengu strateegia elluviimisel; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et üleeuroopalised info- ja sidetehnoloogia projektid, mis ulatuvad teadus- ja arendustegevusest rakendamiseni, võivad tuua nendega seotud linnadele ja piirkondadele märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Regioonide Komitee on juba rõhutanud info- ja sidetehnoloogia olulist rolli Euroopa Liidu säästva arengu strateegia elluviimisel;

| 9. | toetab seda, et täielikult kasutatakse ära Euroopa kogu potentsiaal arendada info- ja sidetehnoloogia teenuseid avalikus ja erasektoris ning et info- ja sidetehnoloogiat kasutatakse seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teenuste parandamise vahendina sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, töökohtade loomine, avalik kord, turvalisus ja sotsiaalteenused. Euroopa Liidu toetatav avaliku ja erasektori partnerlus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning väikeste ja keskmise suurusega info- ja sidetehnoloogiaettevõtete vahel avalike IST teenuste valdkonnas võib olla suurepärane nurgakivi kohalike pädevuste ja teadmiste kujundamiseks kogu ELis; |
| --- | --- |

9.

toetab seda, et täielikult kasutatakse ära Euroopa kogu potentsiaal arendada info- ja sidetehnoloogia teenuseid avalikus ja erasektoris ning et info- ja sidetehnoloogiat kasutatakse seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teenuste parandamise vahendina sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, töökohtade loomine, avalik kord, turvalisus ja sotsiaalteenused. Euroopa Liidu toetatav avaliku ja erasektori partnerlus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning väikeste ja keskmise suurusega info- ja sidetehnoloogiaettevõtete vahel avalike IST teenuste valdkonnas võib olla suurepärane nurgakivi kohalike pädevuste ja teadmiste kujundamiseks kogu ELis;

| 10. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad võtta ning on juba võtnud juhtkoha IST kasutamisel energiatõhususe suurendamiseks; lisaks võib neil olla juhtroll kohalike IST võimaluste määratlemisel tehnoloogiaalaste parimate tavade vahetamiseks, projektipartnerite määratlemisel ning vahendite eraldamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad võtta ning on juba võtnud juhtkoha IST kasutamisel energiatõhususe suurendamiseks; lisaks võib neil olla juhtroll kohalike IST võimaluste määratlemisel tehnoloogiaalaste parimate tavade vahetamiseks, projektipartnerite määratlemisel ning vahendite eraldamisel;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles aktiivselt edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist teadus- ja arendustegevuse eri etappides, samuti IST uuenduste kasutamist avalikus sektoris, nimelt Euroopa parimate tavade levitamisel ning nõuannete ja metoodiliste soovituste andmisel; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles aktiivselt edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist teadus- ja arendustegevuse eri etappides, samuti IST uuenduste kasutamist avalikus sektoris, nimelt Euroopa parimate tavade levitamisel ning nõuannete ja metoodiliste soovituste andmisel;

| 12. | rõhutab tungivalt teenustesektori erilist rolli IST eeliste kasutamisel, sest sektorid, nagu hulgi- ja jaemüük, finants- ja äriteenused, on kõige olulisemad info- ja sidetehnoloogiasse investeerijad (4); |
| --- | --- |

12.

rõhutab tungivalt teenustesektori erilist rolli IST eeliste kasutamisel, sest sektorid, nagu hulgi- ja jaemüük, finants- ja äriteenused, on kõige olulisemad info- ja sidetehnoloogiasse investeerijad (4);

| 13. | märgib, et IST on viimase aastakümne jooksul osutunud võtmetehnoloogiaks ning sellel on potentsiaali muuta majanduslikku ja sotsiaalset tegevust ning panustada jätkusuutlikusse majanduskasvu ja konkurentsivõime tugevdamisse. Siiski ei too IST edendamise meetmed iseenesest kaasa suuremat majanduslikku suutlikkust (5) ning neid ei saa ellu viia ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse toetuse ja osalemiseta; |
| --- | --- |

13.

märgib, et IST on viimase aastakümne jooksul osutunud võtmetehnoloogiaks ning sellel on potentsiaali muuta majanduslikku ja sotsiaalset tegevust ning panustada jätkusuutlikusse majanduskasvu ja konkurentsivõime tugevdamisse. Siiski ei too IST edendamise meetmed iseenesest kaasa suuremat majanduslikku suutlikkust (5) ning neid ei saa ellu viia ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse toetuse ja osalemiseta;

| 14. | rõhutab, et sotsiaalpartnerid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning valitsused peavad tegutsema koos selle nimel, et tagada inimressursi kvalifikatsiooni tõstmise, organisatsioonilise muutuse, IST ja tootlikkuse positiivse mõjuringi käivitamine ning IST tõhus arendamine ja kasutamine. Eriti olulised on meetmed IST-alaste alusteadmiste parandamiseks, kõrgetasemeliste IST-alaste oskuste väljaarendamiseks, IST-alase elukestva õppe edendamiseks ning IST tõhusaks kasutamiseks vajalike juhtimis- ning võrgustike moodustamise oskuste parandamiseks (6) ning need kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhipädevuste hulka; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et sotsiaalpartnerid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning valitsused peavad tegutsema koos selle nimel, et tagada inimressursi kvalifikatsiooni tõstmise, organisatsioonilise muutuse, IST ja tootlikkuse positiivse mõjuringi käivitamine ning IST tõhus arendamine ja kasutamine. Eriti olulised on meetmed IST-alaste alusteadmiste parandamiseks, kõrgetasemeliste IST-alaste oskuste väljaarendamiseks, IST-alase elukestva õppe edendamiseks ning IST tõhusaks kasutamiseks vajalike juhtimis- ning võrgustike moodustamise oskuste parandamiseks (6) ning need kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhipädevuste hulka;

| 15. | nõustub täielikult seisukohaga, et teadlaste liikuvus on üks põhitegureid IST-teadlase elukutse muutmisel tõhusamaks ja enamikel juhtudel ahvatlevamaks, samas rõhutab komitee, et:






  — | ühiskonnas ja eeskätt noorte seas tuleb soodustada huvi teadus- ja uuendustegevuse vastu; liikmeriigid peaksid püüdma kohandada riiklikke õppekavasid nii, et õpilased õpiksid juba varases koolieas tundma info- ja sidetehnoloogia potentsiaali teaduses ja uurimistegevuses. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kelle vahetus pädevuses on hariduse korraldamine, peaksid olema kõnealusesse protsessi kaasatud, sidudes kohalikke teadmisi ja Euroopa toetusmeetmeid, mis selles valdkonnas välja töötada tuleb. Komisjon peaks otsima võimalust sobiva toetusmehhanismi loomiseks; |
| --- | --- | --- |

15.

nõustub täielikult seisukohaga, et teadlaste liikuvus on üks põhitegureid IST-teadlase elukutse muutmisel tõhusamaks ja enamikel juhtudel ahvatlevamaks, samas rõhutab komitee, et:

—

ühiskonnas ja eeskätt noorte seas tuleb soodustada huvi teadus- ja uuendustegevuse vastu; liikmeriigid peaksid püüdma kohandada riiklikke õppekavasid nii, et õpilased õpiksid juba varases koolieas tundma info- ja sidetehnoloogia potentsiaali teaduses ja uurimistegevuses. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kelle vahetus pädevuses on hariduse korraldamine, peaksid olema kõnealusesse protsessi kaasatud, sidudes kohalikke teadmisi ja Euroopa toetusmeetmeid, mis selles valdkonnas välja töötada tuleb. Komisjon peaks otsima võimalust sobiva toetusmehhanismi loomiseks;

| 16. | märgib, et samuti on vaja ligi meelitada kõrgetasemelisi teadlasi väljastpoolt Euroopa Liitu, ning toonitab seepärast ELi liikuvusprogrammide (nt Marie Curie programm) olulisust ja tervitab toetusmeetmeid, mida mõnes piirkonnas on rakendatud teadlaste tagasipöördumise soodustamiseks (7); |
| --- | --- |

16.

märgib, et samuti on vaja ligi meelitada kõrgetasemelisi teadlasi väljastpoolt Euroopa Liitu, ning toonitab seepärast ELi liikuvusprogrammide (nt Marie Curie programm) olulisust ja tervitab toetusmeetmeid, mida mõnes piirkonnas on rakendatud teadlaste tagasipöördumise soodustamiseks (7);

| 17. | meenutab Euroopa teadusruumi eksperdirühma järeldusi (8) riiklike ja piirkondlike sidusrühmade üha suurema tähtsuse kohta selliste suurte Euroopa algatuste arendamisel nagu ERA-NETi kavad, Eurostars, Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) või ühised tehnoloogiaalgatused ja klastrid; |
| --- | --- |

17.

meenutab Euroopa teadusruumi eksperdirühma järeldusi (8) riiklike ja piirkondlike sidusrühmade üha suurema tähtsuse kohta selliste suurte Euroopa algatuste arendamisel nagu ERA-NETi kavad, Eurostars, Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) või ühised tehnoloogiaalgatused ja klastrid;

| 18. | soovitab, et kõik osalejad – EL, liikmesriigid ja piirkonnad – peaksid uurima kõiki võimalikke vahendeid, kuidas saavutada seda, et juba olemasolevad meetmed ja koostöömehhanismid täiendaksid teineteist ning kuidas luua mehhanismid, mis tagavad juba toimivate kooskõlastusprogrammide täieliku toetuse IST teadusuuringutele (9). Eelkõige kordab Regioonide Komitee oma varasemates arvamustes (10) esitatud nõudmist seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kooskõlastatud kasutuse järele, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

soovitab, et kõik osalejad – EL, liikmesriigid ja piirkonnad – peaksid uurima kõiki võimalikke vahendeid, kuidas saavutada seda, et juba olemasolevad meetmed ja koostöömehhanismid täiendaksid teineteist ning kuidas luua mehhanismid, mis tagavad juba toimivate kooskõlastusprogrammide täieliku toetuse IST teadusuuringutele (9). Eelkõige kordab Regioonide Komitee oma varasemates arvamustes (10) esitatud nõudmist seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kooskõlastatud kasutuse järele, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil;

| 19. | rõhutab, et suurte ELi rahastamisvahendite (seitsmes raamprogramm, struktuurifondid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm) kooskõlastamine ei ole ainuüksi poliitilise tahte küsimus, vaid ka väljakutse poliitilisele sidususele. Poliitilise sidususe tagamine mitmetasandiliste ja paljusid sidusrühmi hõlmavate programmide puhul nõuab tõhusa mitmetasandilise haldussüsteemi olemasolu (11); |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et suurte ELi rahastamisvahendite (seitsmes raamprogramm, struktuurifondid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm) kooskõlastamine ei ole ainuüksi poliitilise tahte küsimus, vaid ka väljakutse poliitilisele sidususele. Poliitilise sidususe tagamine mitmetasandiliste ja paljusid sidusrühmi hõlmavate programmide puhul nõuab tõhusa mitmetasandilise haldussüsteemi olemasolu (11);

| 20. | rõhutab, et piirkondade jaoks on äärmiselt oluline kasutada optimaalselt ära seitsmenda raamprogrammi koordineerimisvahendeid. See võimaldaks piirkondadel püüelda teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemide valdkonnas tippsaavutuste poole ja püüda saavutada konkurentsivõimelisus Euroopa või rahvusvahelisel tasandil. Siia hulka kuulub piirkondlike võrgustike moodustamise parandamine teadusasutuste, ülikoolide, VKEde ja teiste asjaomaste osalejate vahel, klastrite moodustamine, piirkondlikud tehnoloogiaplatvormid ja -keskused ning piirkondlike osalejate abistamine koostöösidemete loomisel ELi teadus- ja uuendusprojektide ja -kavadega, nagu ERA-NET ja Euroopa tehnoloogiaplatvormid (12); |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et piirkondade jaoks on äärmiselt oluline kasutada optimaalselt ära seitsmenda raamprogrammi koordineerimisvahendeid. See võimaldaks piirkondadel püüelda teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemide valdkonnas tippsaavutuste poole ja püüda saavutada konkurentsivõimelisus Euroopa või rahvusvahelisel tasandil. Siia hulka kuulub piirkondlike võrgustike moodustamise parandamine teadusasutuste, ülikoolide, VKEde ja teiste asjaomaste osalejate vahel, klastrite moodustamine, piirkondlikud tehnoloogiaplatvormid ja -keskused ning piirkondlike osalejate abistamine koostöösidemete loomisel ELi teadus- ja uuendusprojektide ja -kavadega, nagu ERA-NET ja Euroopa tehnoloogiaplatvormid (12);

| 21. | tervitab võimalust tunnustada rohkem kohalike omavalitsuste rolli IST teadusuuringute toetamisel. Piirkonnad ja linnad saavad hõlbustada uute toodete turule sisenemist ning toetada innovatsiooni ja teadustegevust kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu; |
| --- | --- |

21.

tervitab võimalust tunnustada rohkem kohalike omavalitsuste rolli IST teadusuuringute toetamisel. Piirkonnad ja linnad saavad hõlbustada uute toodete turule sisenemist ning toetada innovatsiooni ja teadustegevust kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu;

| 22. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad juhtida ka nõudlust uute IST-põhiste lahenduste järele ja luua seega uusi turge Euroopa teadusmaastiku jaoks. Lisaks saavad piirkonnad ja linnad kohandada oma teadus- ja arendustegevuse investeeringuid mõnede eriti suure mõjuga valdkondade toetamiseks, ühendades olemasolevad ja tekkivad kohalikud sektorid ja klastrid, aidates nii võidelda majanduslanguse ja teadus- ja arendustegevuse alainvesteeritusega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad juhtida ka nõudlust uute IST-põhiste lahenduste järele ja luua seega uusi turge Euroopa teadusmaastiku jaoks. Lisaks saavad piirkonnad ja linnad kohandada oma teadus- ja arendustegevuse investeeringuid mõnede eriti suure mõjuga valdkondade toetamiseks, ühendades olemasolevad ja tekkivad kohalikud sektorid ja klastrid, aidates nii võidelda majanduslanguse ja teadus- ja arendustegevuse alainvesteeritusega;

| 23. | juhib tähelepanu jõupingutuste puudulikule kooskõlastamisele mitmetes eri valdkondades, nagu haridus, innovatsioon, teadustegevus, investeeringud ja uuenduslike IST lahenduste turustamine. Seda silmas pidades võib kasutajapõhise innovatsiooni kontseptsioon olla peamine vahend olukorra parandamiseks; seda kasutatakse üha rohkemates piirkondades ja linnades üle kogu Euroopa ning see on osutunud teadus- ja arendustegevuse investeeringute ja uuenduste turule sisenemise peamiseks tõukejõuks. Seepärast tuleks Euroopa Komisjon teatises omistada sellele kontseptsioonile suurem tähtsus; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu jõupingutuste puudulikule kooskõlastamisele mitmetes eri valdkondades, nagu haridus, innovatsioon, teadustegevus, investeeringud ja uuenduslike IST lahenduste turustamine. Seda silmas pidades võib kasutajapõhise innovatsiooni kontseptsioon olla peamine vahend olukorra parandamiseks; seda kasutatakse üha rohkemates piirkondades ja linnades üle kogu Euroopa ning see on osutunud teadus- ja arendustegevuse investeeringute ja uuenduste turule sisenemise peamiseks tõukejõuks. Seepärast tuleks Euroopa Komisjon teatises omistada sellele kontseptsioonile suurem tähtsus;

| 24. | rõhutab, et oluline on tihedalt siduda teadus- ja arendustegevus ja tööstustavad, ning kutsub seepärast liikmesriike ja komisjoni üles tegema kõik võimalikud jõupingutused, et edendada teadustulemuste kiiret rakendamist igapäevaselt majanduselus ja avalikus sektoris; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et oluline on tihedalt siduda teadus- ja arendustegevus ja tööstustavad, ning kutsub seepärast liikmesriike ja komisjoni üles tegema kõik võimalikud jõupingutused, et edendada teadustulemuste kiiret rakendamist igapäevaselt majanduselus ja avalikus sektoris;

„Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas”, KOM(2009) 184 lõplik

| 25. | rõhutab, et teadusuuringute ja uuendustegevuse potentsiaali suurendamise protsess IST piiride avardamiseks saab olla edukas vaid linnade ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel. Arvestades nende füüsilist lähedust asjaomaste rühmadega, toimivad nad teadmiste ja uuendustegevuse peamiste katalüsaatoritena Euroopas. Järjest enam Euroopa piirkondi omistavad avaliku sektori vahendite kasutamisel esmatähtsuse teadusuuringutele ja innovatsioonile (13); |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et teadusuuringute ja uuendustegevuse potentsiaali suurendamise protsess IST piiride avardamiseks saab olla edukas vaid linnade ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel. Arvestades nende füüsilist lähedust asjaomaste rühmadega, toimivad nad teadmiste ja uuendustegevuse peamiste katalüsaatoritena Euroopas. Järjest enam Euroopa piirkondi omistavad avaliku sektori vahendite kasutamisel esmatähtsuse teadusuuringutele ja innovatsioonile (13);

| 26. | märgib, et piirkonnad annavad oma teaduspoliitika raames toetavate programmide ning struktuuriliste ja õiguslike raamtingimuste abil olulise panuse Euroopa lisaväärtuse loomisse teaduse valdkonnas ning elujõulise Euroopa teadusruumi kujundamisse (14); |
| --- | --- |

26.

märgib, et piirkonnad annavad oma teaduspoliitika raames toetavate programmide ning struktuuriliste ja õiguslike raamtingimuste abil olulise panuse Euroopa lisaväärtuse loomisse teaduse valdkonnas ning elujõulise Euroopa teadusruumi kujundamisse (14);

| 27. | juhib strateegilisest vaatepunktist tähelepanu sellele, et tekib üha uusi võrgustike moodustamise ja klastrite rajamise algatusi ning samas areneb ka nende toetamine maailmatasemel sõlmpunktide loomise suunas, selleks et ühineda ülemaailmsete innovatsiooniahelatega. Seepärast muutuvad järjest olulisemaks sidemed ja koostöö piirkondade vahel nii riigisiseselt kui riikidevaheliselt (15); |
| --- | --- |

27.

juhib strateegilisest vaatepunktist tähelepanu sellele, et tekib üha uusi võrgustike moodustamise ja klastrite rajamise algatusi ning samas areneb ka nende toetamine maailmatasemel sõlmpunktide loomise suunas, selleks et ühineda ülemaailmsete innovatsiooniahelatega. Seepärast muutuvad järjest olulisemaks sidemed ja koostöö piirkondade vahel nii riigisiseselt kui riikidevaheliselt (15);

| 28. | juhib tähelepanu linnade ja piirkondade suurele tähtsusele innovaatiliste keskkondade loomisel kohaliku innovatsioonipoliitika, tehnoloogiakeskuste, äriinkubaatorite, teadusparkide ja riskikapitali kaudu (16); |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu linnade ja piirkondade suurele tähtsusele innovaatiliste keskkondade loomisel kohaliku innovatsioonipoliitika, tehnoloogiakeskuste, äriinkubaatorite, teadusparkide ja riskikapitali kaudu (16);

| 29. | tervitab komisjon pakutud strateegiat määratleda ja algatada kaks-kolm uut julget tulevikutehnoloogiatealast suurprojekti, mis aitaks koondada mitmete valdkondade teadlaste tööd põhjapaneva läbimurde saavutamisele IST ja teiste teaduste vahelist piiriala käsitlevates alusuuringutes; |
| --- | --- |

29.

tervitab komisjon pakutud strateegiat määratleda ja algatada kaks-kolm uut julget tulevikutehnoloogiatealast suurprojekti, mis aitaks koondada mitmete valdkondade teadlaste tööd põhjapaneva läbimurde saavutamisele IST ja teiste teaduste vahelist piiriala käsitlevates alusuuringutes;

| 30. | tunnistab, et hästi struktureeritud ja juhitud ühisel kavandamisel on potentsiaal saada mehhanismiks, mis on tulevikutehnoloogiatealaste teadusuuringute edendamisel vähemalt sama oluline kui ELi raamprogramm. Komitee juhib tähelepanu selle, et kõnealuse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on järjest enam vaja paremini koordineerida avaliku ja erasektori teadusuuringute rahastamist (17); |
| --- | --- |

30.

tunnistab, et hästi struktureeritud ja juhitud ühisel kavandamisel on potentsiaal saada mehhanismiks, mis on tulevikutehnoloogiatealaste teadusuuringute edendamisel vähemalt sama oluline kui ELi raamprogramm. Komitee juhib tähelepanu selle, et kõnealuse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on järjest enam vaja paremini koordineerida avaliku ja erasektori teadusuuringute rahastamist (17);

| 31. | rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid kasutama kõiki võimalusi arvukate olemasolevate rahvusvaheliste poliitiliste vahendite ja koostöömehhanismide kooskõlastamiseks ja nendevahelise koostoime tugevdamiseks, kohandades need vastavaks Euroopa teadusruumile (18); |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid kasutama kõiki võimalusi arvukate olemasolevate rahvusvaheliste poliitiliste vahendite ja koostöömehhanismide kooskõlastamiseks ja nendevahelise koostoime tugevdamiseks, kohandades need vastavaks Euroopa teadusruumile (18);

| 32. | kordab, et piirkondlike ja Euroopa teadusprogrammide koordineerimiseks mõeldud ERA-NET-skeemid on tõestanud oma väärtust ning neid tuleks edasi arendada (19). ERA-NET-skeemide edukus tuleneb laia hulga sidusrühmade, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisest; |
| --- | --- |

32.

kordab, et piirkondlike ja Euroopa teadusprogrammide koordineerimiseks mõeldud ERA-NET-skeemid on tõestanud oma väärtust ning neid tuleks edasi arendada (19). ERA-NET-skeemide edukus tuleneb laia hulga sidusrühmade, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisest;

| 33. | kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi Euroopa tehnoloogiaplatvormide avatuse ja läbipaistvuse tugevdamiseks, et tagada tööstuse ja teadusringkondade kõrval ka teiste sidusrühmade kaasamine, nt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja VKEd (20); |
| --- | --- |

33.

kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi Euroopa tehnoloogiaplatvormide avatuse ja läbipaistvuse tugevdamiseks, et tagada tööstuse ja teadusringkondade kõrval ka teiste sidusrühmade kaasamine, nt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja VKEd (20);

„E-teaduse info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid”, KOM(2009) 108 lõplik

| 34. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumis oluline roll, sest nad esindavad kohalikke huvisid, viivad kõnealuse poliitika kodanikele lähemale ja on paremini kursis sidusrühmade igapäevaprobleemidega. Seepärast on komitee seisukohal, et piirkondadel peab olema strateegiline roll Euroopa teadusruumi tugevdamise ja laiendamise algatustes, eelkõige neis, mis on seotud tugevate teadusasutuste loomisega innovaatilistes keskkondades ning teadusalase koostööga (21); |
| --- | --- |

34.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumis oluline roll, sest nad esindavad kohalikke huvisid, viivad kõnealuse poliitika kodanikele lähemale ja on paremini kursis sidusrühmade igapäevaprobleemidega. Seepärast on komitee seisukohal, et piirkondadel peab olema strateegiline roll Euroopa teadusruumi tugevdamise ja laiendamise algatustes, eelkõige neis, mis on seotud tugevate teadusasutuste loomisega innovaatilistes keskkondades ning teadusalase koostööga (21);

| 35. | komitee kordab oma varasemaid soovitusi komisjonile ja liikmesriikidele toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasaegsete teadusinfrastruktuuride taotlemisel, ehitamisel ja rakendamisel, et






  — | tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsustele täielik kaasatus Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorumi (ESFRI) (22) teekaardi väljatöötamisel ning eelkõige 35 Euroopale huvipakkuva juba vastuvõetud põhiprojekti prioriteetsuse määramisel; |
| --- | --- | --- |

35.

komitee kordab oma varasemaid soovitusi komisjonile ja liikmesriikidele toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasaegsete teadusinfrastruktuuride taotlemisel, ehitamisel ja rakendamisel, et

—

tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsustele täielik kaasatus Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorumi (ESFRI) (22) teekaardi väljatöötamisel ning eelkõige 35 Euroopale huvipakkuva juba vastuvõetud põhiprojekti prioriteetsuse määramisel;

| — | võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ning nende osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuurides ning |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ning nende osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuurides ning

| — | tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelik osalemine Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tõhusas juhtimises (23); |
| --- | --- |

—

tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelik osalemine Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tõhusas juhtimises (23);

| 36. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust ühiste, sh ka kolmandate riikide osalusel toimuvate teadusprogrammide edendajatena, sest kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nii kohalike teaduslike ja tehnoloogiliste kui ka majanduslike oludega tihedamalt seotud ning tunnevad seega paremini koostöövajadusi strateegilistes valdkondades (24); |
| --- | --- |

36.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust ühiste, sh ka kolmandate riikide osalusel toimuvate teadusprogrammide edendajatena, sest kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on nii kohalike teaduslike ja tehnoloogiliste kui ka majanduslike oludega tihedamalt seotud ning tunnevad seega paremini koostöövajadusi strateegilistes valdkondades (24);

| 37. | peab Euroopa teadusruumi loomise oluliseks nurgakiviks ESFRI teekaardi rakendamise ja rahastamise küsimust; ESFRI teekaart sisaldab praegu 35 Euroopale huvipakkuvat põhiprojekti, mida tuleks arendada järgmise 10–20 aasta jooksul (25); |
| --- | --- |

37.

peab Euroopa teadusruumi loomise oluliseks nurgakiviks ESFRI teekaardi rakendamise ja rahastamise küsimust; ESFRI teekaart sisaldab praegu 35 Euroopale huvipakkuvat põhiprojekti, mida tuleks arendada järgmise 10–20 aasta jooksul (25);

| 38. | tuletab meelde, et ESFRI teekaardi rakendamisel on esiplaanil tipptaseme kriteerium, ning on kutsunud uusi liikmesriike üles selles algatuses aktiivsemalt osalema (26); |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et ESFRI teekaardi rakendamisel on esiplaanil tipptaseme kriteerium, ning on kutsunud uusi liikmesriike üles selles algatuses aktiivsemalt osalema (26);

| 39. | toetab Euroopa teadusruumi eksperdirühma soovitusi, (27) et ESFRI peaks täiendavalt parandama oma laiaulatuslike üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuride hindamise metoodikat, eriti menetluste läbipaistvuse ja oluliste sidusrühmade kaasamise osas; |
| --- | --- |

39.

toetab Euroopa teadusruumi eksperdirühma soovitusi, (27) et ESFRI peaks täiendavalt parandama oma laiaulatuslike üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuride hindamise metoodikat, eriti menetluste läbipaistvuse ja oluliste sidusrühmade kaasamise osas;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb täielikult kaasata ESFRI teekaardi rakendamisse ja läbivaatamisse, eriti arvestades vajadust määrata projektide prioriteetsus ning pidades silmas koordineerimist ESFRI teekaardi ja sarnaste riikliku/piirkondliku tasandi meetmete vahel, kaasates nii füüsilised kui ka virtuaalsed infrastruktuurid; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb täielikult kaasata ESFRI teekaardi rakendamisse ja läbivaatamisse, eriti arvestades vajadust määrata projektide prioriteetsus ning pidades silmas koordineerimist ESFRI teekaardi ja sarnaste riikliku/piirkondliku tasandi meetmete vahel, kaasates nii füüsilised kui ka virtuaalsed infrastruktuurid;

| 41. | rõhutab vajadust, et võimalikult lai avalikkus saaks teavet e-teaduste pakutavate võimaluste kohta, sh e-teaduste parimate tavade ning kättesaadavate lahenduste avalike andmebaaside loomise ja edendamise kaudu, tagades olulise teabe edastamise ELi kõigis ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust, et võimalikult lai avalikkus saaks teavet e-teaduste pakutavate võimaluste kohta, sh e-teaduste parimate tavade ning kättesaadavate lahenduste avalike andmebaaside loomise ja edendamise kaudu, tagades olulise teabe edastamise ELi kõigis ametlikes keeltes.

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2009) 116 lõplik.

1

(2)  CdR 10/2009 fin.

2

(3)  KOM(2009) 116 lõplik.

3

(4)  „The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications”, http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

4

The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications

(5)  „The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications”, http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

5

The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications

(6)  „The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications”, http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

6

The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications

(7)  CdR 83/2007 fin.

7

(8)  Euroopa teadusruumi eksperdirühma aruanne teemal „Avanemine maailmale: rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö”.

8

(9)  CdR 283/2008 fin.

9

(10)  CdR 263/2007 fin.

10

(11)  CdR 263/2007 fin.

11

(12)  CdR 263/2007 fin.

12

(13)  CdR 263/2007 fin.

13

(14)  CdR 83/2007 fin.

14

(15)  OECD teaduse, tehnoloogia ja tööstuse ülevaade 2008 – Kokkuvõte.

15

(16)  CdR 83/2007 fin.

16

(17)  CdR 83/2007 fin.

17

(18)  Euroopa teadusruumi eksperdirühma aruanne teemal „Uurimisprogrammide ja prioriteetide optimeerimine”, vt lisa.

18

(19)  CdR 83/2007 fin.

19

(20)  Euroopa Komisjon, märts 2007: kolmas aruanne Euroopa tehnoloogiaplatvormide olukorra kohta, peatükk 4.1.

20

(21)  CdR 283/2008 fin.

21

(22)  Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegiline foorum; http://cordis.europa.eu/esfri/home.html

22

(23)  CdR 283/2008 fin.

23

(24)  CdR 283/2008 fin.

24

(25)  http://www.riportal.eu

25

(26)  CdR 263/2007 fin; CdR 83/2007 fin.

26

(27)  Euroopa teadusruumi eksperdirühma aruanne teemal „Maailmatasemel teadustöö infrastruktuuride väljaarendamine Euroopa teadusruumi jaoks”.

27

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/27

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ülikoolide ja ettevõtjate dialoog”

2010/C 141/06

REGIOONIDE KOMITEE

| | Komitee kinnitab, et hetkel, kui Euroopa Liit üritab viia miinimumini praeguse majanduslanguse mõju ja seada kursi uuele kasvule, on oluline luua dialoogiplatvorm olulistele haridus- ja majanduselu sidusrühmadele, kuna haridus- ja koolitusssüsteemidel on Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava kontekstis keskne tähtsus. |
| --- | --- |

Komitee kinnitab, et hetkel, kui Euroopa Liit üritab viia miinimumini praeguse majanduslanguse mõju ja seada kursi uuele kasvule, on oluline luua dialoogiplatvorm olulistele haridus- ja majanduselu sidusrühmadele, kuna haridus- ja koolitusssüsteemidel on Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava kontekstis keskne tähtsus.

| | Komitee rõhutab ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi tähtsust kõigil valitsustasanditel kui olulist vahendit piirkondliku majandus- ja sotsiaalarengu potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

Komitee rõhutab ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi tähtsust kõigil valitsustasanditel kui olulist vahendit piirkondliku majandus- ja sotsiaalarengu potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks.

| | Komitee rõhutab, et põhivastutus haridus- ja koolituspoliitika eest lasub kogu Euroopa Liidus kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, sageli haldavad nad teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi. |
| --- | --- |

Komitee rõhutab, et põhivastutus haridus- ja koolituspoliitika eest lasub kogu Euroopa Liidus kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, sageli haldavad nad teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi.

| | Komitee rõhutab vajadust keskenduda kohalikus ja piirkondlikus arengus kõrghariduse rollile ning koostöö edendamisele kõrgharidusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, millesse on kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud majandus- ja ühiskonnaelu esindajad. |
| --- | --- |

Komitee rõhutab vajadust keskenduda kohalikus ja piirkondlikus arengus kõrghariduse rollile ning koostöö edendamisele kõrgharidusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, millesse on kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud majandus- ja ühiskonnaelu esindajad.

| Raportöör | : | Mohammad Masood (UK/EPP), Bradfordi linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Mohammad Masood (UK/EPP), Bradfordi linnavolikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus partnerlus ülikoolide moderniseerimiseks: ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks”

KOM(2009) 158 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunnustab rikkalikke ideid, mis on sageli tihedalt seotud kohaliku ja piirkondliku tasandi algatustega, ning ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi raames seni peetud arutelude kvaliteeti; |
| --- | --- |

1.

tunnustab rikkalikke ideid, mis on sageli tihedalt seotud kohaliku ja piirkondliku tasandi algatustega, ning ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi raames seni peetud arutelude kvaliteeti;

| 2. | rõhutab ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi tähtsust kõigil valitsustasanditel kui olulist vahendit piirkondliku majandus- ja sotsiaalarengu potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi tähtsust kõigil valitsustasanditel kui olulist vahendit piirkondliku majandus- ja sotsiaalarengu potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks;

| 3. | tunnustab teaduse, hariduse ja innovatsiooni vastastikmõjul põhineva teadmiste kolmnurga olulisust. See on vahend, mille abil on võimalik suurendada Euroopa uuendussuutlikust ja parandada ülikoolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

tunnustab teaduse, hariduse ja innovatsiooni vastastikmõjul põhineva teadmiste kolmnurga olulisust. See on vahend, mille abil on võimalik suurendada Euroopa uuendussuutlikust ja parandada ülikoolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet;

| 4. | tunnistab teadmistevahetuse kaudu toimuvat üleminekut tehnoloogiasiirdelt teadmiste jagamisele ning avatud uuendussüsteemidele. Samuti tõdeb komitee, et kõnealuste arenevate süsteemide aluseks olevad sotsiaalsed protsessid ja käitumismudelid vajavad täiendavaid uurimist; |
| --- | --- |

4.

tunnistab teadmistevahetuse kaudu toimuvat üleminekut tehnoloogiasiirdelt teadmiste jagamisele ning avatud uuendussüsteemidele. Samuti tõdeb komitee, et kõnealuste arenevate süsteemide aluseks olevad sotsiaalsed protsessid ja käitumismudelid vajavad täiendavaid uurimist;

| 5. | rõhutab, et põhivastutus haridus- ja koolituspoliitika eest lasub kogu Euroopa Liidus kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et põhivastutus haridus- ja koolituspoliitika eest lasub kogu Euroopa Liidus kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 6. | kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, sageli haldavad nad teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi; |
| --- | --- |

6.

kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, sageli haldavad nad teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi;

| 7. | rõhutab, et poliitika väljatöötamisel ja programmide elluviimisel tuleks kasutada kohalikul tasandil olemasolevaid demokraatlikult valitud organeid. Kohalike teadmiste ja demokraatliku vastutuse kasutamine parandab ülikoolide, ettevõtete ja kohaliku tasandi partnerluste haldusmehhanisme. See võimaldab seada prioriteete ja võtta vastutust kohalikul tasandil, mis on otseselt seotud subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et poliitika väljatöötamisel ja programmide elluviimisel tuleks kasutada kohalikul tasandil olemasolevaid demokraatlikult valitud organeid. Kohalike teadmiste ja demokraatliku vastutuse kasutamine parandab ülikoolide, ettevõtete ja kohaliku tasandi partnerluste haldusmehhanisme. See võimaldab seada prioriteete ja võtta vastutust kohalikul tasandil, mis on otseselt seotud subsidiaarsuse põhimõttega;

| 8. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kuuluvad seega peamiste sidusrühmade hulka, kes huvituvad meetmetest ja algatustest, millega süvendatakse ja ennekõike laiendatakse Euroopa teadusruumi, eeskätt selle eesmärki saavutada tugevate teadus- ja akadeemiliste asutuste toimimine uuendusmeelses keskkonnas; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kuuluvad seega peamiste sidusrühmade hulka, kes huvituvad meetmetest ja algatustest, millega süvendatakse ja ennekõike laiendatakse Euroopa teadusruumi, eeskätt selle eesmärki saavutada tugevate teadus- ja akadeemiliste asutuste toimimine uuendusmeelses keskkonnas;

| 9. | tervitab tõsiasja, et viimasel kümnendil on mitmed ülikoolid Euroopas lisanud piirkondliku majandusarengu ametlikult oma eesmärkide ja ülesannete kirjeldusse. Regionaalarengu agentuurid lisavad samuti piirkondlikesse majandusstrateegiatesse meetmeid, mis toetavad ülikoolide ja tööstuse partnerlusi; |
| --- | --- |

9.

tervitab tõsiasja, et viimasel kümnendil on mitmed ülikoolid Euroopas lisanud piirkondliku majandusarengu ametlikult oma eesmärkide ja ülesannete kirjeldusse. Regionaalarengu agentuurid lisavad samuti piirkondlikesse majandusstrateegiatesse meetmeid, mis toetavad ülikoolide ja tööstuse partnerlusi;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikul tasandil on meetmete vastastikmõju kriitilise tähtsusega. Sageli vajavad meetmed vertikaalset koordineerimist eri haldustasandite vahel (Euroopa, riiklik, piirkondlik tasand) ja horisontaalset koordineerimist piirkondade vahel, et vältida dubleerimist ja üksteiselt õppida; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikul tasandil on meetmete vastastikmõju kriitilise tähtsusega. Sageli vajavad meetmed vertikaalset koordineerimist eri haldustasandite vahel (Euroopa, riiklik, piirkondlik tasand) ja horisontaalset koordineerimist piirkondade vahel, et vältida dubleerimist ja üksteiselt õppida;

| 11. | rõhutab vajadust viia ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi toetamiseks omavahel kooskõlla uued väljapakutud algatused ja programmid, nagu Euroopa teadusruum (ERA), Euroopa Tehnoloogiainstituut (EIT) ja elukestva õppe programm; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust viia ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi toetamiseks omavahel kooskõlla uued väljapakutud algatused ja programmid, nagu Euroopa teadusruum (ERA), Euroopa Tehnoloogiainstituut (EIT) ja elukestva õppe programm;

| 12. | tõdeb, et ülikoolide ja ettevõtjate koostööd mõjutavad samuti konkreetsed piirkondlikud tingimused, arenguagentuuride suutlikkus toetada ülikoolide ja ettevõtjate koostööd piirkondlikul tasandil, ettevõtteklastrite roll ülikoolide ja ettevõtjate võrgustike väljaarendamisel ning ettevõtete poolt teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tase piirkonnas; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et ülikoolide ja ettevõtjate koostööd mõjutavad samuti konkreetsed piirkondlikud tingimused, arenguagentuuride suutlikkus toetada ülikoolide ja ettevõtjate koostööd piirkondlikul tasandil, ettevõtteklastrite roll ülikoolide ja ettevõtjate võrgustike väljaarendamisel ning ettevõtete poolt teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tase piirkonnas;

Üldised märkused

| 13. | rõhutab vajadust keskenduda kohalikus ja piirkondlikus arengus kõrghariduse rollile ning koostöö edendamisele kõrgharidusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, millesse on kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud majandus- ja ühiskonnaelu esindajad; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust keskenduda kohalikus ja piirkondlikus arengus kõrghariduse rollile ning koostöö edendamisele kõrgharidusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, millesse on kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud majandus- ja ühiskonnaelu esindajad;

| 14. | toetab koostööd ülikoolide ja erasektori vahel ning vajadust käsitleda ülikoole kui oma piirkonna uuendustegevuse kandjaid; |
| --- | --- |

14.

toetab koostööd ülikoolide ja erasektori vahel ning vajadust käsitleda ülikoole kui oma piirkonna uuendustegevuse kandjaid;

| 15. | julgustab ülikoole kasutama uusi võimalusi avaliku sektori asutuste ja erasektori koostöös, nt riikliku ja erasektori ühiste innovatsioonifondi raames. Kõnealuste meetmete abil võivad nad aidata parandada liikuvust kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

15.

julgustab ülikoole kasutama uusi võimalusi avaliku sektori asutuste ja erasektori koostöös, nt riikliku ja erasektori ühiste innovatsioonifondi raames. Kõnealuste meetmete abil võivad nad aidata parandada liikuvust kõigis valdkondades;

| 16. | toetab tihedat üleeuroopalist koostööd ettevõtete, ülikoolide ja teadusasutuste vahel, millesse kaasatakse ka kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitilised osapooled ja haldusasutused; |
| --- | --- |

16.

toetab tihedat üleeuroopalist koostööd ettevõtete, ülikoolide ja teadusasutuste vahel, millesse kaasatakse ka kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitilised osapooled ja haldusasutused;

| 17. | leiab, et koostöö tase jääb riigiti, ülikooliti ja teadusharuti ebaühtlaseks, hoolimata Euroopa Liidu programmidest, mille abil üritatakse luua partnerlussuhteid ülikoolide ja ettevõtete vahel, keskendudes tavapäraselt partnerlusele konkreetsetes valdkondades nagu teadusuuringud või üliõpilaste liikuvus; |
| --- | --- |

17.

leiab, et koostöö tase jääb riigiti, ülikooliti ja teadusharuti ebaühtlaseks, hoolimata Euroopa Liidu programmidest, mille abil üritatakse luua partnerlussuhteid ülikoolide ja ettevõtete vahel, keskendudes tavapäraselt partnerlusele konkreetsetes valdkondades nagu teadusuuringud või üliõpilaste liikuvus;

| 18. | leiab, et sellise koostöö mõju juhtimisele või organisatsioonikultuurile on kahes asjaomases sektoris olnud vähene, kuna neid ülikoole, kes rakendavad institutsiooniülest äriühinguid hõlmavat koostööstrateegiat, on vähe ja väga vähestes liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

leiab, et sellise koostöö mõju juhtimisele või organisatsioonikultuurile on kahes asjaomases sektoris olnud vähene, kuna neid ülikoole, kes rakendavad institutsiooniülest äriühinguid hõlmavat koostööstrateegiat, on vähe ja väga vähestes liikmesriikides;

| 19. | on mures, et paljude riikide õiguslik ja finantsraamistik ei toeta seni või isegi takistab ülikoolide jõupingutusi teha ettevõtjatega koostööd; |
| --- | --- |

19.

on mures, et paljude riikide õiguslik ja finantsraamistik ei toeta seni või isegi takistab ülikoolide jõupingutusi teha ettevõtjatega koostööd;

| 20. | soovitab kasutusele võtta asjakohased tulemuslikkuse mõõtmise näitajad, et hinnata ülikoolide ja ettevõtete dialoogi praegust taset. Tulemuslikkuse mõõtmine peab alati hõlmama nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid näitajaid ning vajalikku tähelepanu tuleb pöörata sellele, kuidas kõnealuste näitajate valik võiks mõjutada kasutajarühmade käitumist; |
| --- | --- |

20.

soovitab kasutusele võtta asjakohased tulemuslikkuse mõõtmise näitajad, et hinnata ülikoolide ja ettevõtete dialoogi praegust taset. Tulemuslikkuse mõõtmine peab alati hõlmama nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid näitajaid ning vajalikku tähelepanu tuleb pöörata sellele, kuidas kõnealuste näitajate valik võiks mõjutada kasutajarühmade käitumist;

| 21. | julgustab ülikoole tunnustama ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi. Teadusringkondade eriline väljakutse on selle pühendumise tunnustamine edutamiskriteeriumides. Kuigi paljud ülikoolid väidavad, et nad tunnistavad ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi olulisust, on vaid üksikutel selged ja läbipaistvad moodused, mille abil neid püüdlusi teadus- ja õppetegevusega võrrelda ning asjakohaselt tunnustada; |
| --- | --- |

21.

julgustab ülikoole tunnustama ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi. Teadusringkondade eriline väljakutse on selle pühendumise tunnustamine edutamiskriteeriumides. Kuigi paljud ülikoolid väidavad, et nad tunnistavad ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi olulisust, on vaid üksikutel selged ja läbipaistvad moodused, mille abil neid püüdlusi teadus- ja õppetegevusega võrrelda ning asjakohaselt tunnustada;

| 22. | tunnustab ettevõtlust ja oskuste arendamist elukestva õppe kaudu kui kõrghariduse olulisi ülesandeid; |
| --- | --- |

22.

tunnustab ettevõtlust ja oskuste arendamist elukestva õppe kaudu kui kõrghariduse olulisi ülesandeid;

| 23. | tervitab eri piirkondades teadus- ja uuendustegevuse rahastamisel tehtavaid jõupingutusi, et ülikoolide suurendatud autonoomia abil võimaldada erasektori aktiivsemat osalemist; |
| --- | --- |

23.

tervitab eri piirkondades teadus- ja uuendustegevuse rahastamisel tehtavaid jõupingutusi, et ülikoolide suurendatud autonoomia abil võimaldada erasektori aktiivsemat osalemist;

| 24. | tõdeb, et uued võimalused avaliku sektori asutuste ja erasektori koostöös, nt riikliku ja erasektori ühiste innovatsioonifondide raames, võiksid olla eeskujuks ka avalike vahendite jätkusuutlikul kasutamisel ja kindlustamisel; |
| --- | --- |

24.

tõdeb, et uued võimalused avaliku sektori asutuste ja erasektori koostöös, nt riikliku ja erasektori ühiste innovatsioonifondide raames, võiksid olla eeskujuks ka avalike vahendite jätkusuutlikul kasutamisel ja kindlustamisel;

| 25. | nõustub, et ühtekuuluvuspoliitikal on eriline roll uuendustegevuse toetamisel piirkondades, mistõttu saab Euroopa Regionaalarengu Fondi samuti kasutada äriinkubaatorite ja teadusparkide rahastamiseks (infrastruktuur ja ühendused). Klastrid pakuvad erilist huvi VKE-dele, kelle jaoks need moodustavad keskkonna, mis soodustab VKEde sidemeid ülikoolide ja suurettevõtetega ning mis annab neile juurdepääsu rahvusvahelistele kaubandusvõrgustikele; |
| --- | --- |

25.

nõustub, et ühtekuuluvuspoliitikal on eriline roll uuendustegevuse toetamisel piirkondades, mistõttu saab Euroopa Regionaalarengu Fondi samuti kasutada äriinkubaatorite ja teadusparkide rahastamiseks (infrastruktuur ja ühendused). Klastrid pakuvad erilist huvi VKE-dele, kelle jaoks need moodustavad keskkonna, mis soodustab VKEde sidemeid ülikoolide ja suurettevõtetega ning mis annab neile juurdepääsu rahvusvahelistele kaubandusvõrgustikele;

| 26. | tõdeb, et ka VKEdel on oluline roll eelkõige töökohtade loomisel ja uuendustegevuses, ning julgustab VKEsid osalema ülikoolide ja ettevõtjate dialoogis ning arendama uuenduslikke ja sihipäraseid algatusi selle toetamiseks; |
| --- | --- |

26.

tõdeb, et ka VKEdel on oluline roll eelkõige töökohtade loomisel ja uuendustegevuses, ning julgustab VKEsid osalema ülikoolide ja ettevõtjate dialoogis ning arendama uuenduslikke ja sihipäraseid algatusi selle toetamiseks;

| 27. | toetab kõrgkoolide ja teadusasutuste piiriülest koostööd ülikooliväliste partneritega tööstuse, majanduse, halduse ja kultuuri valdkonnast ning teiste ühiskondlike rühmitustega; |
| --- | --- |

27.

toetab kõrgkoolide ja teadusasutuste piiriülest koostööd ülikooliväliste partneritega tööstuse, majanduse, halduse ja kultuuri valdkonnast ning teiste ühiskondlike rühmitustega;

| 28. | on samuti arvamusel, et organisatsioonidel ja teistel osalejatel, kellel on vahendajaroll ülikoolide ja ettevõtjate suhetes, võib nimetatud kontaktide loomisel olla otsustav tähtsus ning seepärast tuleb neid esile tõsta ja paremini toetada |
| --- | --- |

28.

on samuti arvamusel, et organisatsioonidel ja teistel osalejatel, kellel on vahendajaroll ülikoolide ja ettevõtjate suhetes, võib nimetatud kontaktide loomisel olla otsustav tähtsus ning seepärast tuleb neid esile tõsta ja paremini toetada

Heade tavade näited

| 29. | tunnustab ja tervitab kõikjal Euroopas eksisteerivaid arvukaid näiteid ülikoolide ja ettevõtjate koostööst; |
| --- | --- |

29.

tunnustab ja tervitab kõikjal Euroopas eksisteerivaid arvukaid näiteid ülikoolide ja ettevõtjate koostööst;

| 30. | väljendab muret selle üle, et uutes liikmesriikides on vaid vähe heade tavade näiteid; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret selle üle, et uutes liikmesriikides on vaid vähe heade tavade näiteid;

| 31. | tervitab komisjoni kavatsust käivitada uurimus olemasolevate heade tavade kaardistamiseks ja palub komisjonil selles protsessis arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadusi; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni kavatsust käivitada uurimus olemasolevate heade tavade kaardistamiseks ja palub komisjonil selles protsessis arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadusi;

Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ettenähtud vahendid

| 32. | julgustab dialoogi edendamiseks looma partnerlusstruktuure kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete, ühiskonna ja kõrghariduse peamiste sidusrühmadega, näiteks viies läbi ümarlaudu ja seminare, luues teadusparke tehnoloogiasiirdeks ja korraldades teadus- ja kultuuriüritusi või tudengimesse; |
| --- | --- |

32.

julgustab dialoogi edendamiseks looma partnerlusstruktuure kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete, ühiskonna ja kõrghariduse peamiste sidusrühmadega, näiteks viies läbi ümarlaudu ja seminare, luues teadusparke tehnoloogiasiirdeks ja korraldades teadus- ja kultuuriüritusi või tudengimesse;

| 33. | toetab kõrgharidusasutuste vahendite mobiliseerimist piirkondlike ja linnastrateegiate ettevalmistamisel ja elluviimisel majandus-, sotsiaalse, kultuurilise ja ökoloogilise arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

33.

toetab kõrgharidusasutuste vahendite mobiliseerimist piirkondlike ja linnastrateegiate ettevalmistamisel ja elluviimisel majandus-, sotsiaalse, kultuurilise ja ökoloogilise arengu edendamiseks;

| 34. | innustab kõrgharidusasutusi ühiselt investeerima programmidesse, mis toovad erilist kasu piirkondlikele ettevõtetele ja ühiskonnale. Samas kutsutakse neid üles toetama ettevõtete poolt rahastatavat professuuride loomist, mis innustaksid võrgustike loomist eri teadmistekeskuste ning teadus-, arendus- ja uuendustegevuse osapoolte vahel ning edendaksid teadmiste vahetamise foorumeid ja kiirendaksid uuendustegevuse vallas tipptulemusi saavutavate piirkondade võrgustike loomist; |
| --- | --- |

34.

innustab kõrgharidusasutusi ühiselt investeerima programmidesse, mis toovad erilist kasu piirkondlikele ettevõtetele ja ühiskonnale. Samas kutsutakse neid üles toetama ettevõtete poolt rahastatavat professuuride loomist, mis innustaksid võrgustike loomist eri teadmistekeskuste ning teadus-, arendus- ja uuendustegevuse osapoolte vahel ning edendaksid teadmiste vahetamise foorumeid ja kiirendaksid uuendustegevuse vallas tipptulemusi saavutavate piirkondade võrgustike loomist;

| 35. | soovitab kõrgharidusasutustel kasutada piirkondlikus tegevuses osalemiseks mõeldud vahendeid jätkusuutlikul viisil ja jagada need mitmele aastale; |
| --- | --- |

35.

soovitab kõrgharidusasutustel kasutada piirkondlikus tegevuses osalemiseks mõeldud vahendeid jätkusuutlikul viisil ja jagada need mitmele aastale;

| 36. | väljendab valmisolekut tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutus, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud; |
| --- | --- |

36.

väljendab valmisolekut tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutus, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud;

| 37. | toetab uuendustegevuse mõiste ulatuslikku tõlgendust, mis hõlmaks sotsiaal- ja humanitaarteadusi ning nende viljakat suhet oma linna- ja maapiirkondade kultuuriga; |
| --- | --- |

37.

toetab uuendustegevuse mõiste ulatuslikku tõlgendust, mis hõlmaks sotsiaal- ja humanitaarteadusi ning nende viljakat suhet oma linna- ja maapiirkondade kultuuriga;

Järeldused

| 38. | kinnitab, et hetkel, kui Euroopa Liit üritab viia miinimumini praeguse majanduslanguse mõju ja seada kursi uuele kasvule, on oluline luua dialoogiplatvorm olulistele haridus- ja majanduselu sidusrühmadele, kuna haridus- ja koolitusssüsteemidel on Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava kontekstis keskne tähtsus; |
| --- | --- |

38.

kinnitab, et hetkel, kui Euroopa Liit üritab viia miinimumini praeguse majanduslanguse mõju ja seada kursi uuele kasvule, on oluline luua dialoogiplatvorm olulistele haridus- ja majanduselu sidusrühmadele, kuna haridus- ja koolitusssüsteemidel on Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava kontekstis keskne tähtsus;

| 39. | tervitab komisjoni algatust uurida, kuidas saaks struktuurifonde kasutada selliste piirkondlike algatuste toetamiseks; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni algatust uurida, kuidas saaks struktuurifonde kasutada selliste piirkondlike algatuste toetamiseks;

| 40. | tunnustab ettevõtete ja teiste haridusvaldkondade – eelkõige keskkoolide ning kutseharidus- ja -koolitusasutuste – koostööpotentsiaali ja Euroopa programmide pakutavaid võimalusi nende koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

40.

tunnustab ettevõtete ja teiste haridusvaldkondade – eelkõige keskkoolide ning kutseharidus- ja -koolitusasutuste – koostööpotentsiaali ja Euroopa programmide pakutavaid võimalusi nende koostöö edendamiseks;

| 41. | kordab vajadust asjaomaste riigisektori esindajate, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikuma kaasamise järele ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumi järgmises etapis; |
| --- | --- |

41.

kordab vajadust asjaomaste riigisektori esindajate, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikuma kaasamise järele ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumi järgmises etapis;

| 42. | peab asjakohaseks keskenduda ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumil ka edaspidi koostööle kõrghariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

peab asjakohaseks keskenduda ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumil ka edaspidi koostööle kõrghariduse valdkonnas;

| 43. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles toetama ettevõtete ja ülikoolide koostööd ja käsitlema ülikoole oma piirkonna uuendustegevuse kandjana; |
| --- | --- |

43.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles toetama ettevõtete ja ülikoolide koostööd ja käsitlema ülikoole oma piirkonna uuendustegevuse kandjana;

| 44. | innustab jätkama ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumit täiskogu istungjärkude, temaatiliste seminaride ja veebilehtede vormis ning asjaomaste riigisektori esindajate, sh piirkondlike omavalitsuste ja võimalik, et Euroopa Liidu väliste osapoolte ulatuslikuma kaasamisega; |
| --- | --- |

44.

innustab jätkama ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi ELi foorumit täiskogu istungjärkude, temaatiliste seminaride ja veebilehtede vormis ning asjaomaste riigisektori esindajate, sh piirkondlike omavalitsuste ja võimalik, et Euroopa Liidu väliste osapoolte ulatuslikuma kaasamisega;

| 45. | soovitab teha ettepanekuid tõhusa vastuse osas kavale „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ning majanduslangusele ning arutada regionaalarengu partnerlusi, partnerlusi VKEdega ning senisest mitmekülgsemaid lähenemisviise õppimisele, kvaliteedi tagamisele ja akrediteerimisele; |
| --- | --- |

45.

soovitab teha ettepanekuid tõhusa vastuse osas kavale „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ning majanduslangusele ning arutada regionaalarengu partnerlusi, partnerlusi VKEdega ning senisest mitmekülgsemaid lähenemisviise õppimisele, kvaliteedi tagamisele ja akrediteerimisele;

| 46. | toetab komisjoni püüdlusi uurida võimalusi ettevõtete ja ülikoolide vahelise struktureeritud partnerluse uute vormide toetamiseks Euroopa Liidu asjaomaste programmide kaudu. |
| --- | --- |

46.

toetab komisjoni püüdlusi uurida võimalusi ettevõtete ja ülikoolide vahelise struktureeritud partnerluse uute vormide toetamiseks Euroopa Liidu asjaomaste programmide kaudu.

Brüssel, 4. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/31

---

Regioonide Komitee Arvamus teemal „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi”

2010/C 141/07

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toonitab, et jätkusuutliku transpordi saavutamise võti ei seisne selles, et piiratakse nõudlust transporditeenuste järele. Oluline ei ole see, kui palju inimesi või kaupu transporditakse, vaid kuidas seda tehakse. Mittejätkusuutlikke transpordiharjumusi saab vähendada vaid transpordi õige hinnapoliitika kaudu. Seega on oluline tagada õiglane ja läbipaistev mudel transpordikulude jaotamiseks kõigi transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

—

toonitab, et jätkusuutliku transpordi saavutamise võti ei seisne selles, et piiratakse nõudlust transporditeenuste järele. Oluline ei ole see, kui palju inimesi või kaupu transporditakse, vaid kuidas seda tehakse. Mittejätkusuutlikke transpordiharjumusi saab vähendada vaid transpordi õige hinnapoliitika kaudu. Seega on oluline tagada õiglane ja läbipaistev mudel transpordikulude jaotamiseks kõigi transpordiliikide vahel;

| — | toonitab, et transpordisüsteemi jätkusuutlikumaks muutmisel tuleb tegeleda liiklusummikute probleemidega; ainult transpordivõrgustiku võime suurendamisest ei piisa, sest suuremate võrgustike keskkonnamõju võib kergesti jõuda talumatu tasemeni. Seetõttu on vaja suurendada säästvate transpordisüsteemide konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

toonitab, et transpordisüsteemi jätkusuutlikumaks muutmisel tuleb tegeleda liiklusummikute probleemidega; ainult transpordivõrgustiku võime suurendamisest ei piisa, sest suuremate võrgustike keskkonnamõju võib kergesti jõuda talumatu tasemeni. Seetõttu on vaja suurendada säästvate transpordisüsteemide konkurentsivõimet;

| — | tõdeb, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ilmne huvi toetada alternatiive maanteetranspordile, eelkõige võrgustiku ummistunud osades – ja eriti just tundlikes ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades –, kuna need põhjustavad selliseid tõsiseid probleeme nagu müra, heited, ummikud, hilinemised, teede olukorra kiire halvenemine ja suured kulud teede korrashoiu tagamisel asjaomastele piirkondadele; |
| --- | --- |

—

tõdeb, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ilmne huvi toetada alternatiive maanteetranspordile, eelkõige võrgustiku ummistunud osades – ja eriti just tundlikes ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades –, kuna need põhjustavad selliseid tõsiseid probleeme nagu müra, heited, ummikud, hilinemised, teede olukorra kiire halvenemine ja suured kulud teede korrashoiu tagamisel asjaomastele piirkondadele;

| — | rõhutab, et linna, linnalähedased ja piirkondlikud transpordivõrgustikud on transpordivõrgustike ja globaalsete tarnekettide oluline osa ning neile tuleb pöörata eelisarendatult vajalikku tähelepanu; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et linna, linnalähedased ja piirkondlikud transpordivõrgustikud on transpordivõrgustike ja globaalsete tarnekettide oluline osa ning neile tuleb pöörata eelisarendatult vajalikku tähelepanu;

| — | nõuab, et ELi eelarve läbivaatamise eel saadetaks transpordipoliitika valges raamatus tugev poliitiline sõnum, et transpordile eraldatud ELi rahalised vahendid peaksid tulevikus vastama ELi ambitsioonidele ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

nõuab, et ELi eelarve läbivaatamise eel saadetaks transpordipoliitika valges raamatus tugev poliitiline sõnum, et transpordile eraldatud ELi rahalised vahendid peaksid tulevikus vastama ELi ambitsioonidele ja vastupidi.

| Raportöör | : | Väino Hallikmägi, Pärnu linnavolikogu liige, Eesti (EE/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Väino Hallikmägi, Pärnu linnavolikogu liige, Eesti (EE/ALDE)

Viitedokument

Komisjoni teatis „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi”

KOM(2009) 279 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | väljendab heameelt transpordi jätkusuutlikku tulevikku käsitleva komisjoni teatise üle, millega astutakse esimene samm ELi transpordipoliitika läbivaatamisel järgnevate kümnendite jaoks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt transpordi jätkusuutlikku tulevikku käsitleva komisjoni teatise üle, millega astutakse esimene samm ELi transpordipoliitika läbivaatamisel järgnevate kümnendite jaoks;

| 2. | tervitab komisjoni seisukohta, et transpordipoliitika peab põhinema inimeste ja kaupade liikuvuse pikaajalisel ja jätkusuutlikul visioonil. Visioonist lähtuva transpordipoliitika koostamise eeltingimus on transpordisektorit mõjutavate suundumuste õige diagnoos; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni seisukohta, et transpordipoliitika peab põhinema inimeste ja kaupade liikuvuse pikaajalisel ja jätkusuutlikul visioonil. Visioonist lähtuva transpordipoliitika koostamise eeltingimus on transpordisektorit mõjutavate suundumuste õige diagnoos;

| 3. | on seisukohal, et tulevased transpordivõrgustikud peavad tagama hea juurdepääsu kõigile Euroopa piirkondadele, mis on üks olulisi eeldusi ELi territoriaalse ühtekuuluvuse kindlustamiseks ning millel on suur mõju sotsiaalse ja majandusliku integratsiooni süvendamises ja jätkusuutliku arengu tagamises. Transpordipoliitika realiseerimine vajab liikmesriikidelt rohkem poliitilist tahet ja toetust uuenduslikele transpordistrateegiatele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et tulevased transpordivõrgustikud peavad tagama hea juurdepääsu kõigile Euroopa piirkondadele, mis on üks olulisi eeldusi ELi territoriaalse ühtekuuluvuse kindlustamiseks ning millel on suur mõju sotsiaalse ja majandusliku integratsiooni süvendamises ja jätkusuutliku arengu tagamises. Transpordipoliitika realiseerimine vajab liikmesriikidelt rohkem poliitilist tahet ja toetust uuenduslikele transpordistrateegiatele;

Poliitilised soovitused

| 4. | peab vajalikuks, et uuendatud transpordipoliitika valge raamat sisaldaks senisest oluliselt süsteemsemat ja põhjalikumat välistegurite, transpordisektori sisemiste arengute ning nende (koos)mõju analüüsi. Käsitlust peab leidma kliimamuutuste ja majanduslike muutuste mõju transpordisektori ja selle sisendite arengule; |
| --- | --- |

4.

peab vajalikuks, et uuendatud transpordipoliitika valge raamat sisaldaks senisest oluliselt süsteemsemat ja põhjalikumat välistegurite, transpordisektori sisemiste arengute ning nende (koos)mõju analüüsi. Käsitlust peab leidma kliimamuutuste ja majanduslike muutuste mõju transpordisektori ja selle sisendite arengule;

| 5. | on arvamusel, et strateegilist arengudokumenti peab täiendama selles kajastatavate poliitiliste otsuste ja kavandatavate meetmete (võrdlev) sotsiaal-majanduslike ja keskkonnamõjude analüüsi osas. Ideaalis viiakse analüüsi tulemused liikmesriikide ja regioonide tasandile, nii et oleks võimalik hinnata ühtse transpordipoliitika mõju võimalikku varieeruvust. Oluline on kajastada kõiki transpordi kontseptuaalseid suundi, mis mõjutavad transpordi tuleviku teemalist arutelu; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et strateegilist arengudokumenti peab täiendama selles kajastatavate poliitiliste otsuste ja kavandatavate meetmete (võrdlev) sotsiaal-majanduslike ja keskkonnamõjude analüüsi osas. Ideaalis viiakse analüüsi tulemused liikmesriikide ja regioonide tasandile, nii et oleks võimalik hinnata ühtse transpordipoliitika mõju võimalikku varieeruvust. Oluline on kajastada kõiki transpordi kontseptuaalseid suundi, mis mõjutavad transpordi tuleviku teemalist arutelu;

| 6. | peab oluliseks, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antaks liikmesriikides võimalus avaldada mõju Euroopa transpordipoliitika kujundamisel, strateegiliste kavade ja otsuste tegemise ettevalmistamise protsessis, et tagada transpordialgatuste ja transpordimeetmete rakendamise tarvis piisav regulatiiv- ja planeerimisraamistik. Just kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad suudavad kõige paremini hinnata, milliseid meetmeid on vaja kohaliku ja piirkondliku tasandi transpordiprobleemide lahendamiseks. Seetõttu peavad EL ja riiklik tasand kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele toetust andes austama subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

6.

peab oluliseks, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antaks liikmesriikides võimalus avaldada mõju Euroopa transpordipoliitika kujundamisel, strateegiliste kavade ja otsuste tegemise ettevalmistamise protsessis, et tagada transpordialgatuste ja transpordimeetmete rakendamise tarvis piisav regulatiiv- ja planeerimisraamistik. Just kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad suudavad kõige paremini hinnata, milliseid meetmeid on vaja kohaliku ja piirkondliku tasandi transpordiprobleemide lahendamiseks. Seetõttu peavad EL ja riiklik tasand kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele toetust andes austama subsidiaarsuse põhimõtet;

| 7. | tõstab esile, et transpordi infrastruktuuri arendamisel on tarvilik võrgustike või projektide prioriseerimine ning prioriteetsete infrastruktuuride kiireks väljaarendamiseks poliitilise ja finantstoe tagamine nii ELi kesksete institutsioonide kui ka liikmesriikide valitsuste poolt; |
| --- | --- |

7.

tõstab esile, et transpordi infrastruktuuri arendamisel on tarvilik võrgustike või projektide prioriseerimine ning prioriteetsete infrastruktuuride kiireks väljaarendamiseks poliitilise ja finantstoe tagamine nii ELi kesksete institutsioonide kui ka liikmesriikide valitsuste poolt;

| 8. | toonitab, et TEN-T transpordivõrgu arendamise käigus senise projektipõhise lähenemise (30 prioriteetset projekti) asendamisel TEN-T põhivõrgu eristamisega üldvõrgust tuleb jälgida, et tähelepanu ja tugi ELi tuumalast kaugemal asuvate ja piiriäärsete piirkondade ning ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade transpordiühenduste parandamiseks tuumala ja ELi naaberriikide vahel ei väheneks. Euroopa sisemise ja välise territoriaalse kohesiooni tagamiseks tuleks sellest lähtuvalt kaaluda lisaks ka nt prioriteetsete sidusvõrkude või -ahelate eristamist Euroopa transpordipoliitikas koos vastavate finantstoe mehhanismidega. Vajalik on luua selgem reeglistik selle osas, millistest põhimõtetest lähtuvalt ja kuidas toimub TEN-T võrgustike määratlemine ja vajadusel muutmine ning täiendamine. Käimasolevad TEN-T prioriteetsed projektid tuleb igal juhul lõpule viia. Täiendused ja pikendused, mis ühendatakse otstarbekalt võrguga, tuleks samuti TEN-T põhivõrku lülitada. Samas tuleb edendada projektide paremat liikmesriikide vahelist koordineerimist, et vältida erinevusi võrgustike kavandamisel ja elluviimisel ning jagada piiriülesed teelõigud prioriteetide järgi; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et TEN-T transpordivõrgu arendamise käigus senise projektipõhise lähenemise (30 prioriteetset projekti) asendamisel TEN-T põhivõrgu eristamisega üldvõrgust tuleb jälgida, et tähelepanu ja tugi ELi tuumalast kaugemal asuvate ja piiriäärsete piirkondade ning ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade transpordiühenduste parandamiseks tuumala ja ELi naaberriikide vahel ei väheneks. Euroopa sisemise ja välise territoriaalse kohesiooni tagamiseks tuleks sellest lähtuvalt kaaluda lisaks ka nt prioriteetsete sidusvõrkude või -ahelate eristamist Euroopa transpordipoliitikas koos vastavate finantstoe mehhanismidega. Vajalik on luua selgem reeglistik selle osas, millistest põhimõtetest lähtuvalt ja kuidas toimub TEN-T võrgustike määratlemine ja vajadusel muutmine ning täiendamine. Käimasolevad TEN-T prioriteetsed projektid tuleb igal juhul lõpule viia. Täiendused ja pikendused, mis ühendatakse otstarbekalt võrguga, tuleks samuti TEN-T põhivõrku lülitada. Samas tuleb edendada projektide paremat liikmesriikide vahelist koordineerimist, et vältida erinevusi võrgustike kavandamisel ja elluviimisel ning jagada piiriülesed teelõigud prioriteetide järgi;

| 9. | juhib tähelepanu kaubaveo kesksele rollile Euroopa majanduse toimimisel. Samas koormavad Euroopa transpordisüsteemi üha enam liiklusummikud, mille peamisteks põhjusteks on transpordiliikide tasakaalustamatus (praegustes turutingimustes on maanteetranspordil ebaproportsionaalselt suured konkurentsieelised), ebapiisav infrastruktuur ning kesine transpordiliikide koostalitusvõime. Komitee leiab, et eriliigiliste transpordi infrastruktuuride integratsiooni edendamiseks tuleb vastavate lahenduste koordineerimist ja järjepidevuse tagamist väärtustada TEN-T ja linnalise liikumiskeskkonna küsimuste raames tehtavates valikutes, aga samuti ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi rahastamisprioriteetide määratlemisel; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu kaubaveo kesksele rollile Euroopa majanduse toimimisel. Samas koormavad Euroopa transpordisüsteemi üha enam liiklusummikud, mille peamisteks põhjusteks on transpordiliikide tasakaalustamatus (praegustes turutingimustes on maanteetranspordil ebaproportsionaalselt suured konkurentsieelised), ebapiisav infrastruktuur ning kesine transpordiliikide koostalitusvõime. Komitee leiab, et eriliigiliste transpordi infrastruktuuride integratsiooni edendamiseks tuleb vastavate lahenduste koordineerimist ja järjepidevuse tagamist väärtustada TEN-T ja linnalise liikumiskeskkonna küsimuste raames tehtavates valikutes, aga samuti ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi rahastamisprioriteetide määratlemisel;

| 10. | rõhutab, et linnad on transpordivõrkude oluline ja lahutamatu osa, kuna linnad on transpordisõlmed, kus ristuvad eri transpordiliigid ning kus transporditeed tavaliselt algavad ja lõppevad. Seepärast tuleb linnatranspordile samasugust tähelepanu pöörata kui transpordivõrkudele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et linnad on transpordivõrkude oluline ja lahutamatu osa, kuna linnad on transpordisõlmed, kus ristuvad eri transpordiliigid ning kus transporditeed tavaliselt algavad ja lõppevad. Seepärast tuleb linnatranspordile samasugust tähelepanu pöörata kui transpordivõrkudele;

| 11. | kutsub üles ELi rahastamismenetlusi rohkem lihtsustama ning peab vajalikuks tagada kooskõla riiklike ja ELi rahastamisprogrammide vahel; |
| --- | --- |

11.

kutsub üles ELi rahastamismenetlusi rohkem lihtsustama ning peab vajalikuks tagada kooskõla riiklike ja ELi rahastamisprogrammide vahel;

| 12. | nõuab, et ELi eelarve läbivaatamise eel saadetaks transpordipoliitika valges raamatus tugev poliitiline sõnum, et transpordile eraldatud ELi rahalised vahendid peaksid tulevikus vastama ELi ambitsioonidele ja vastupidi; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et ELi eelarve läbivaatamise eel saadetaks transpordipoliitika valges raamatus tugev poliitiline sõnum, et transpordile eraldatud ELi rahalised vahendid peaksid tulevikus vastama ELi ambitsioonidele ja vastupidi;

Raudtee-, mere- ja siseveetransport

| 13. | arvab, et raudteetranspordi valdkonnas on suureks probleemiks Euroopa raudteeturu killustatus. Samuti on vaja eemaldada kitsaskohad praeguses infrastruktuuris, eelkõige need, mis tekivad piiriülestel teelõikudel või looduslike takistuste tõttu. Selleks, et luua tõhus üleeuroopaline raudteevõrgustik, mis pakuks kvaliteetset teenust nii veoaegade, usaldusväärsuse kui ka veomahu mõistes, tuleb välja kujundada jätkusuutlik ja kulutõhus lahendus, mis võimaldab kaubaveo suuremat ümbersuunamist maanteelt raudteele; |
| --- | --- |

13.

arvab, et raudteetranspordi valdkonnas on suureks probleemiks Euroopa raudteeturu killustatus. Samuti on vaja eemaldada kitsaskohad praeguses infrastruktuuris, eelkõige need, mis tekivad piiriülestel teelõikudel või looduslike takistuste tõttu. Selleks, et luua tõhus üleeuroopaline raudteevõrgustik, mis pakuks kvaliteetset teenust nii veoaegade, usaldusväärsuse kui ka veomahu mõistes, tuleb välja kujundada jätkusuutlik ja kulutõhus lahendus, mis võimaldab kaubaveo suuremat ümbersuunamist maanteelt raudteele;

| 14. | möönab, et transpordialast killustatust suurendavad erinevad infrastruktuuri standardid liikmesriikides, näiteks erinev rööpmevahe ning erinevad elektri- ja ohutussüsteemid. Tehniliste tingimuste ja rajatiste ühtlustamiseks on vaja tehniliste standardite ühtlustamist ja seega investeeringuid infrastruktuuri. Samal ajal tuleb ühtlustada vedurijuhtide koolitust ning ohutus- ja laadimisstandardeid puudutavaid riiklikke eeskirju ning rahvusvaheliste vedude ja eelkõige kolmandatest riikidest saabuvate vedude jaoks kasutusele võtta ühtne liikluskorralduskeel, nagu on tehtud lennunduses. Eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet võrreldes maanteetranspordiga. Ülekoormatud võrgustikuosades tuleb luua tingimusi reisija- ja kaubaveo toimumiseks ühiselt kasutatavatel raudteetrassidel, ilma et need üksteist takistaksid, või uute raudteerööbaste ehitamiseks ning kauba- ja reisijaveo infrastruktuuride eristamiseks, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud; |
| --- | --- |

14.

möönab, et transpordialast killustatust suurendavad erinevad infrastruktuuri standardid liikmesriikides, näiteks erinev rööpmevahe ning erinevad elektri- ja ohutussüsteemid. Tehniliste tingimuste ja rajatiste ühtlustamiseks on vaja tehniliste standardite ühtlustamist ja seega investeeringuid infrastruktuuri. Samal ajal tuleb ühtlustada vedurijuhtide koolitust ning ohutus- ja laadimisstandardeid puudutavaid riiklikke eeskirju ning rahvusvaheliste vedude ja eelkõige kolmandatest riikidest saabuvate vedude jaoks kasutusele võtta ühtne liikluskorralduskeel, nagu on tehtud lennunduses. Eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet võrreldes maanteetranspordiga. Ülekoormatud võrgustikuosades tuleb luua tingimusi reisija- ja kaubaveo toimumiseks ühiselt kasutatavatel raudteetrassidel, ilma et need üksteist takistaksid, või uute raudteerööbaste ehitamiseks ning kauba- ja reisijaveo infrastruktuuride eristamiseks, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud;

| 15. | leiab, et täiendavad infrastruktuurid kaubavedude jaoks peaksid ühelt poolt tagama ühendused linnakeskuste vahel, kuid teisalt ei tohiks nad viia liikluse suurenemiseni linnakeskustes, tekitades rohkem liiklusummikuid; |
| --- | --- |

15.

leiab, et täiendavad infrastruktuurid kaubavedude jaoks peaksid ühelt poolt tagama ühendused linnakeskuste vahel, kuid teisalt ei tohiks nad viia liikluse suurenemiseni linnakeskustes, tekitades rohkem liiklusummikuid;

| 16. | peab vajalikuks, et äärepoolsete piirkondade majanduste integreerimiseks Euroopa tuumalaga on olulisel kohal hea mitmeliigilise transpordiühendusega sadamad. Komitee peab vajalikuks tagada mitmeliigiline transpordiühendus piirkondadega, kus meretranspordil on väga oluline roll; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks, et äärepoolsete piirkondade majanduste integreerimiseks Euroopa tuumalaga on olulisel kohal hea mitmeliigilise transpordiühendusega sadamad. Komitee peab vajalikuks tagada mitmeliigiline transpordiühendus piirkondadega, kus meretranspordil on väga oluline roll;

| 17. | rõhutab, et oluline on toetada mere- ja siseveetransporti, millel võib olla võtmeroll kliimamuutuste vastases võitluses. Märkimisväärselt tuleks laiendada ka selliseid programme nagu käimasolev meremagistraalide programm, kuna need aitavad saavutada nii ELi transpordipoliitika kui ka territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Samuti võib mere- ja siseveetransport aidata rahuldada kasvavat nõudlust reisijate- ja kaubaveo järele. Jätkuvalt tuleb vähendada laevade, sadamate ja logistikarajatiste negatiivseid keskkonnamõjusid. Komitee avaldab kahetsust, et rahvusvaheline meretransport on ikka veel Kyoto protokolli mehhanismidest ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ajatabelist välja jäetud. Et vältida Euroopa merendussektori asetamist ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse, peaks Euroopa Liit esmajoones tagama, et siduvad eeskirjad võetaks vastu rahvusvahelisel tasandil. Peale selle tuleks uurida, millised on keskkonnakoormusest sõltuvate diferentseeritud sadamamaksude sisseviimisega seotud võimalikud mõjud; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et oluline on toetada mere- ja siseveetransporti, millel võib olla võtmeroll kliimamuutuste vastases võitluses. Märkimisväärselt tuleks laiendada ka selliseid programme nagu käimasolev meremagistraalide programm, kuna need aitavad saavutada nii ELi transpordipoliitika kui ka territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Samuti võib mere- ja siseveetransport aidata rahuldada kasvavat nõudlust reisijate- ja kaubaveo järele. Jätkuvalt tuleb vähendada laevade, sadamate ja logistikarajatiste negatiivseid keskkonnamõjusid. Komitee avaldab kahetsust, et rahvusvaheline meretransport on ikka veel Kyoto protokolli mehhanismidest ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ajatabelist välja jäetud. Et vältida Euroopa merendussektori asetamist ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse, peaks Euroopa Liit esmajoones tagama, et siduvad eeskirjad võetaks vastu rahvusvahelisel tasandil. Peale selle tuleks uurida, millised on keskkonnakoormusest sõltuvate diferentseeritud sadamamaksude sisseviimisega seotud võimalikud mõjud;

| 18. | peab oluliseks, et multimodaalsete transpordisõlmede väljaarendamine on ühtse transpordipoliitika üheks prioriteediks. Raudtee osakaalu suurendamisel kaubaveos tuleb samas tagada keskkonna- ja ohutusnõuete järgimine ning minimeerida negatiivset mõju reisiliiklusele; |
| --- | --- |

18.

peab oluliseks, et multimodaalsete transpordisõlmede väljaarendamine on ühtse transpordipoliitika üheks prioriteediks. Raudtee osakaalu suurendamisel kaubaveos tuleb samas tagada keskkonna- ja ohutusnõuete järgimine ning minimeerida negatiivset mõju reisiliiklusele;

Lennundus

| 19. | leiab, et lennunduse arendamisel tuleb arvesse võtta ja kavandada meetmeid lennunduse negatiivsete keskkonnamõjude, nagu müra ja õhusaaste, vähendamiseks nii tehnoloogiliste kui ka planeerimisalaste lahenduste kaudu. Teisest küljest peab keskkonnakulude sisestamisel lennunduse hindadesse arvestama sellega, et lennutranspordi olulisus on piirkondlikult erinev ning tagab ka kaugemate Euroopa regioonide hea kättesaadavuse. ELi toetust vajavad eelkõige keskmise suurusega linnade ja saareliste piirkondade lennujaamade väljaarendamine selliselt, et on tagatud lennuohutus ning klientide rahulolu; |
| --- | --- |

19.

leiab, et lennunduse arendamisel tuleb arvesse võtta ja kavandada meetmeid lennunduse negatiivsete keskkonnamõjude, nagu müra ja õhusaaste, vähendamiseks nii tehnoloogiliste kui ka planeerimisalaste lahenduste kaudu. Teisest küljest peab keskkonnakulude sisestamisel lennunduse hindadesse arvestama sellega, et lennutranspordi olulisus on piirkondlikult erinev ning tagab ka kaugemate Euroopa regioonide hea kättesaadavuse. ELi toetust vajavad eelkõige keskmise suurusega linnade ja saareliste piirkondade lennujaamade väljaarendamine selliselt, et on tagatud lennuohutus ning klientide rahulolu;

| 20. | on seisukohal, et tagada tuleb õiglane konkurents lennujaamade vahel, ühtsete reeglite kehtestamine lennujaamatasude arvestamise ja määramise osas; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et tagada tuleb õiglane konkurents lennujaamade vahel, ühtsete reeglite kehtestamine lennujaamatasude arvestamise ja määramise osas;

Transpordikulud, investeeringud

| 21. | rõhutab, et investeeringuid tuleb paremini kooskõlastada. Näiteks peaks TEN-T transpordivõrgu rahastamine jätkuvalt soodustama turupõhiseid raudteeprojekte ning regionaaltoetused peaksid olema paremini suunatud keskkonnasäästlikele transpordiliikidele, et suurendada ELi territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et investeeringuid tuleb paremini kooskõlastada. Näiteks peaks TEN-T transpordivõrgu rahastamine jätkuvalt soodustama turupõhiseid raudteeprojekte ning regionaaltoetused peaksid olema paremini suunatud keskkonnasäästlikele transpordiliikidele, et suurendada ELi territoriaalset ühtekuuluvust;

| 22. | peab oluliseks, et eriliigilise transpordi tasakaalustatud ja jätkusuutliku kasutuse eelduseks on väliskulude (keskkonnasaaste, õnnetuste kahjud, ajakulu) sisestamine transpordikulude arvestusse ja tarbija maksab printsiibi süvalaienev rakendamine. Samal ajal tuleb tagada selliselt saadavate finantsvahendite ülekandmine keskkonnasõbralikematesse transpordiliikidesse ning sel viisil suurendada kõige keskkonnasõbralikemate transpordiliikide osakaalu, tagades samas kõigi transpordiliikide üldise tõhususe ja koostalitusvõime suurenemine. Samuti peavad sellistel arvestustel põhinevad regulatsioonid arvesse võtma vastava sotsiaal-majandusliku ruumi maksevõimet. Vastasel juhul kaotavad transpordiühendusest sõltuvad majandusharud ja ettevõtted nii siseriiklikul kui ka üleeuroopalisel tasemel konkurentsivõime; |
| --- | --- |

22.

peab oluliseks, et eriliigilise transpordi tasakaalustatud ja jätkusuutliku kasutuse eelduseks on väliskulude (keskkonnasaaste, õnnetuste kahjud, ajakulu) sisestamine transpordikulude arvestusse ja tarbija maksab printsiibi süvalaienev rakendamine. Samal ajal tuleb tagada selliselt saadavate finantsvahendite ülekandmine keskkonnasõbralikematesse transpordiliikidesse ning sel viisil suurendada kõige keskkonnasõbralikemate transpordiliikide osakaalu, tagades samas kõigi transpordiliikide üldise tõhususe ja koostalitusvõime suurenemine. Samuti peavad sellistel arvestustel põhinevad regulatsioonid arvesse võtma vastava sotsiaal-majandusliku ruumi maksevõimet. Vastasel juhul kaotavad transpordiühendusest sõltuvad majandusharud ja ettevõtted nii siseriiklikul kui ka üleeuroopalisel tasemel konkurentsivõime;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et see ei tohiks seada ohtu kõige tähtsamat ja põhilisemat eesmärki – tegelikel kuludel põhinevat hinnaarvestust. Juhul kui valdav osa transpordi infrastruktuuride investeeringutest viia tarbija maksab printsiibi alusele, võivad muu hulgas tekkida muutused konkreetsete piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses struktuuris. Liikmesriikidel, kus kavandatakse veoteenustega seotud maksude kehtestamist või kohandamist kaasaegsetel, tegelikel kuludel põhinevast hinnaarvestusest lähtuvatel põhimõtetel, soovitatakse samaaegselt algatada ka sellise meetme majanduslike, ökoloogiliste ja sotsiaalsete mõjude hindamine. Seda tehakse selleks, et võimaldada vajaduse korral keskmises ja pikas perspektiivis ning strateegilistel põhjustel sobivate kaasnevate meetmete ettevalmistamist – nt piirkondliku majanduse sihipärase toetamise ümberkorraldamist; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et see ei tohiks seada ohtu kõige tähtsamat ja põhilisemat eesmärki – tegelikel kuludel põhinevat hinnaarvestust. Juhul kui valdav osa transpordi infrastruktuuride investeeringutest viia tarbija maksab printsiibi alusele, võivad muu hulgas tekkida muutused konkreetsete piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses struktuuris. Liikmesriikidel, kus kavandatakse veoteenustega seotud maksude kehtestamist või kohandamist kaasaegsetel, tegelikel kuludel põhinevast hinnaarvestusest lähtuvatel põhimõtetel, soovitatakse samaaegselt algatada ka sellise meetme majanduslike, ökoloogiliste ja sotsiaalsete mõjude hindamine. Seda tehakse selleks, et võimaldada vajaduse korral keskmises ja pikas perspektiivis ning strateegilistel põhjustel sobivate kaasnevate meetmete ettevalmistamist – nt piirkondliku majanduse sihipärase toetamise ümberkorraldamist;

| 24. | tuletab meelde Regioonide Komitee arvamusi linnatranspordi rohelise raamatu (CdR 236/2007) ja linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava (CdR 417/2008) kohta, mille komisjon avaldab septembris 2009 ja mis vastab Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi ühiselt väljendatud ootustele; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde Regioonide Komitee arvamusi linnatranspordi rohelise raamatu (CdR 236/2007) ja linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava (CdR 417/2008) kohta, mille komisjon avaldab septembris 2009 ja mis vastab Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi ühiselt väljendatud ootustele;

Linnatransport

| 25. | märgib linnatranspordi arendamise suurt olulisust, sest linnad on transpordivõrkude lahutamatud osad, eri transpordiliikide sõlmpunktid. Linnalises transpordis on keskseteks väljakutseks ühistranspordile sobivate tingimuste abil eelisolukorra loomine ja seeläbi selle osatähtsuse suurendamine reisijaveos, linnaliikluse tingimuste ümber kujundamine nii, et kesklinnades oleks võimalikult vähe liiklust, jalakäijate ja rattateede võrgustike arendamine, elektritranspordi osakaalu suurendamine ja keskkonnasäästlikumate liikumisviiside kasutamise oluline laiendamine; |
| --- | --- |

25.

märgib linnatranspordi arendamise suurt olulisust, sest linnad on transpordivõrkude lahutamatud osad, eri transpordiliikide sõlmpunktid. Linnalises transpordis on keskseteks väljakutseks ühistranspordile sobivate tingimuste abil eelisolukorra loomine ja seeläbi selle osatähtsuse suurendamine reisijaveos, linnaliikluse tingimuste ümber kujundamine nii, et kesklinnades oleks võimalikult vähe liiklust, jalakäijate ja rattateede võrgustike arendamine, elektritranspordi osakaalu suurendamine ja keskkonnasäästlikumate liikumisviiside kasutamise oluline laiendamine;

| 26. | soovitab linnadel võtta rangemaid meetmeid linnatranspordist tulevate negatiivsete keskkonnamõjude vähendamiseks ja tervislike liikumisviiside propageerimiseks. On oluline, et EL austaks subsidiaarsuse põhimõtet, nii et pädevatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele loodaks head eeldused selle vastutuse võtmiseks; |
| --- | --- |

26.

soovitab linnadel võtta rangemaid meetmeid linnatranspordist tulevate negatiivsete keskkonnamõjude vähendamiseks ja tervislike liikumisviiside propageerimiseks. On oluline, et EL austaks subsidiaarsuse põhimõtet, nii et pädevatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele loodaks head eeldused selle vastutuse võtmiseks;

| 27. | peab vajalikuks, et ELi transpordipoliitika peaks suunaks seadma linnaliste keskuste ning äärelinliku ja maalise tagamaa ühtsete kohalike transpordisüsteemide väljaarendamise ning rööbastranspordi – rongide, linnalähirongide ja trammide – koondamise uut tüüpi linnalähitranspordivõrguks; |
| --- | --- |

27.

peab vajalikuks, et ELi transpordipoliitika peaks suunaks seadma linnaliste keskuste ning äärelinliku ja maalise tagamaa ühtsete kohalike transpordisüsteemide väljaarendamise ning rööbastranspordi – rongide, linnalähirongide ja trammide – koondamise uut tüüpi linnalähitranspordivõrguks;

| 28. | arvab, et jätkuvalt on aktuaalne heade tavade vahetamine linnatranspordi arendamisel ja kasutamisel – pargi ja reisi, pargi ja kõnni, elektritranspordi arendamine, kergliiklusteede võrgustiku arendamine, ühistranspordi tarvis märgistatud sõiduradade rajamine, mitmemodaalsed terminalid linnade sissesõidukohtades, autode ühiskasutusteenuste arendamine, transpordiharjumuste muutmine läbi suunavate (koolitused, propaganda) ja piiravate (ummikumaksud, parkimistasud) meetmete. ELi peaks looma ja edasi arendama lahenduste ühisele väljatöötamisele ning olemasoleva teadmise siirdele orienteeritud koostööprojektide toetamismehhanisme; |
| --- | --- |

28.

arvab, et jätkuvalt on aktuaalne heade tavade vahetamine linnatranspordi arendamisel ja kasutamisel – pargi ja reisi, pargi ja kõnni, elektritranspordi arendamine, kergliiklusteede võrgustiku arendamine, ühistranspordi tarvis märgistatud sõiduradade rajamine, mitmemodaalsed terminalid linnade sissesõidukohtades, autode ühiskasutusteenuste arendamine, transpordiharjumuste muutmine läbi suunavate (koolitused, propaganda) ja piiravate (ummikumaksud, parkimistasud) meetmete. ELi peaks looma ja edasi arendama lahenduste ühisele väljatöötamisele ning olemasoleva teadmise siirdele orienteeritud koostööprojektide toetamismehhanisme;

Tehnoloogiline areng

| 29. | peab vajalikuks, et multimodaalsete ühistranspordisüsteemide arendamisel tuleb soosida IT- lahendustel põhinevaid piletisüsteeme, mis loovad eeldused detailseks liinipõhiseks kuluarvestuseks, liinide planeerimiseks lähtudes tarbijate vajadustest, samuti muudavad sellised piletisüsteemid ühistranspordi kasutajale mugavamaks. Uute infotehnoloogiavahendite kasutamine peab toetama intermodaalsete intelligentsete transpordisüsteemide arendamist ning EL peaks soodustama nende kasutuse laiendamist; |
| --- | --- |

29.

peab vajalikuks, et multimodaalsete ühistranspordisüsteemide arendamisel tuleb soosida IT- lahendustel põhinevaid piletisüsteeme, mis loovad eeldused detailseks liinipõhiseks kuluarvestuseks, liinide planeerimiseks lähtudes tarbijate vajadustest, samuti muudavad sellised piletisüsteemid ühistranspordi kasutajale mugavamaks. Uute infotehnoloogiavahendite kasutamine peab toetama intermodaalsete intelligentsete transpordisüsteemide arendamist ning EL peaks soodustama nende kasutuse laiendamist;

| 30. | leiab, et tehnoloogilises arengus on oluline toetada tehnoloogia siiret regioonide vahel ja erinevate regionaalsete tasemete vahel. Tehnoloogiliste rakenduste väljatöötamise rahastamisel on oluline mitte piirduda vaid suurlinnadele sobivate tehnoloogiatega, vaid arendus- ja finantseerimispoliitikas suunata oluline osa ressursse keskmise suurusega ja väiksemate linnade ja nende tagamaade jaoks sobivate jätkusuutlike lahenduste väljatöötamisele; |
| --- | --- |

30.

leiab, et tehnoloogilises arengus on oluline toetada tehnoloogia siiret regioonide vahel ja erinevate regionaalsete tasemete vahel. Tehnoloogiliste rakenduste väljatöötamise rahastamisel on oluline mitte piirduda vaid suurlinnadele sobivate tehnoloogiatega, vaid arendus- ja finantseerimispoliitikas suunata oluline osa ressursse keskmise suurusega ja väiksemate linnade ja nende tagamaade jaoks sobivate jätkusuutlike lahenduste väljatöötamisele;

| 31. | rõhutab, et transpordisektori naftast sõltuvuse vähendamiseks tuleb luua võimalused muude ressursside baasil toodetud kütuste aktsiisimaksu taseme eristamiseks ja vajadusel vähendamiseks alla ELi kokkulepitud miinimumtaset; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et transpordisektori naftast sõltuvuse vähendamiseks tuleb luua võimalused muude ressursside baasil toodetud kütuste aktsiisimaksu taseme eristamiseks ja vajadusel vähendamiseks alla ELi kokkulepitud miinimumtaset;

| 32. | juhib tähelepanu, et transpordialase turvalisuse edendamisel on põhiküsimuseks kontrolli ja järelevalvemehhanismide ühtlustamine ja tugevdamine. Ohutusnõuete ühtlustamisel tuleks arvesse võtta kohalikke loodusolusid, teetüüpe, kultuuritraditsioone jms. Liiklusõnnetuste andmebaaside integreerimise eelduseks on rahvuslikes andmebaasides kasutatavate tunnuste vähemalt osaline standardiseerimine; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu, et transpordialase turvalisuse edendamisel on põhiküsimuseks kontrolli ja järelevalvemehhanismide ühtlustamine ja tugevdamine. Ohutusnõuete ühtlustamisel tuleks arvesse võtta kohalikke loodusolusid, teetüüpe, kultuuritraditsioone jms. Liiklusõnnetuste andmebaaside integreerimise eelduseks on rahvuslikes andmebaasides kasutatavate tunnuste vähemalt osaline standardiseerimine;

| 33. | leiab, et liikluskontrollis tuleb luua tingimused infotehnoloogial ja globaalse positsioneerimise süsteemil põhinevate üldiste ja ühiste lahenduste väljatöötamiseks ja juurutamiseks. ELi peamine roll lisaks uurimis- ja arendustöö toetamisele on ühtsete standardite kehtestamine, mis lubaks liikmesriikide piire ületavate transpordivoogude katkestamatut kontrolli; |
| --- | --- |

33.

leiab, et liikluskontrollis tuleb luua tingimused infotehnoloogial ja globaalse positsioneerimise süsteemil põhinevate üldiste ja ühiste lahenduste väljatöötamiseks ja juurutamiseks. ELi peamine roll lisaks uurimis- ja arendustöö toetamisele on ühtsete standardite kehtestamine, mis lubaks liikmesriikide piire ületavate transpordivoogude katkestamatut kontrolli;

Liiklusharidus

| 34. | rõhutab, et transpordialase turvalise ja loodussäästliku käitumise kujundamisel on võtmeroll haridusasutustel. Tuleb luua eeldused liiklusõpetuse viimiseks kõikide riikide haridusasutuste õppekavadesse. ELi võimuses on initsieerida rakendusliku suunitlusega haridusuuringuid, mille alusel valmistataks ette ühtsed metoodilised soovituslikud materjalid ja õppemoodulid lasteaedadele ja koolidele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et transpordialase turvalise ja loodussäästliku käitumise kujundamisel on võtmeroll haridusasutustel. Tuleb luua eeldused liiklusõpetuse viimiseks kõikide riikide haridusasutuste õppekavadesse. ELi võimuses on initsieerida rakendusliku suunitlusega haridusuuringuid, mille alusel valmistataks ette ühtsed metoodilised soovituslikud materjalid ja õppemoodulid lasteaedadele ja koolidele;

Ühendus naaberriikidega, rahvusvaheline tegevus

| 35. | arvab, et on ülimalt oluline luua paremad transpordiühendused naaberriikidega. See nõuab nii ELi kesksete institutsioonide, liikmesriikide valitsuste kui ka kolmandate riikide valitsuste ühiseid investeeringuid piirirajatistesse (terminalid, teed ja sillad), et tagada kiire ja keskkonnasäästlik piiriületus nii kauba- kui reisijateveos. Samavõrra oluline on saavutada edusamme piiri- ja tolliprotseduuride ühtlustamisel ja koostöö süvendamisel piiri- ja tolliprotseduuride läbiviimisel; |
| --- | --- |

35.

arvab, et on ülimalt oluline luua paremad transpordiühendused naaberriikidega. See nõuab nii ELi kesksete institutsioonide, liikmesriikide valitsuste kui ka kolmandate riikide valitsuste ühiseid investeeringuid piirirajatistesse (terminalid, teed ja sillad), et tagada kiire ja keskkonnasäästlik piiriületus nii kauba- kui reisijateveos. Samavõrra oluline on saavutada edusamme piiri- ja tolliprotseduuride ühtlustamisel ja koostöö süvendamisel piiri- ja tolliprotseduuride läbiviimisel;

| 36. | peab oluliseks, et transpordipoliitika aitaks kaasa äärepoolseimate piirkondade integratsioonile nende geograafilises kontekstis ning et toetataks keskkonnahoidlike mere- ja lennutransporditeenuste pakkumist, millega need piirkonnad ühendatakse teiste riikidega samas piirkonnas, ja edendataks intermodaalsust; |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks, et transpordipoliitika aitaks kaasa äärepoolseimate piirkondade integratsioonile nende geograafilises kontekstis ning et toetataks keskkonnahoidlike mere- ja lennutransporditeenuste pakkumist, millega need piirkonnad ühendatakse teiste riikidega samas piirkonnas, ja edendataks intermodaalsust;

| 37. | leiab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevus rahvusvahelistes organisatsioonides ning transpordialastel läbirääkimisel kolmandate riikidega peab olema suunatud õiglaste konkurentsitingimuste tagamisele liikmesriikide ettevõtetele kõigi transpordiliikide puhul seoses kütuseaktsiisi, sadamatasude, lennujaamatasude, raudteetasude, erinevate keskkonnanõuete jmt-ga. Küsimus on eriti oluline ELi piiririikide majanduste jaoks. Erinevat konkurentsisituatsiooni tuleb arvesse võtta ka väliskulude sisestamisel transpordihindadesse. |
| --- | --- |

37.

leiab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevus rahvusvahelistes organisatsioonides ning transpordialastel läbirääkimisel kolmandate riikidega peab olema suunatud õiglaste konkurentsitingimuste tagamisele liikmesriikide ettevõtetele kõigi transpordiliikide puhul seoses kütuseaktsiisi, sadamatasude, lennujaamatasude, raudteetasude, erinevate keskkonnanõuete jmt-ga. Küsimus on eriti oluline ELi piiririikide majanduste jaoks. Erinevat konkurentsisituatsiooni tuleb arvesse võtta ka väliskulude sisestamisel transpordihindadesse.

Järeldused ja soovitused

| 38. | toonitab, et ELi kodanike õigus vabalt liikuda on üks põhiõigustest ja ELi aluspõhimõtetest. Samuti on kaupade vaba liikumise põhimõte üks siseturu nurgakividest. Jätkusuutliku transpordi saavutamise võti ei seisne selles, et piiratakse nõudlust transporditeenuste järele; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et ELi kodanike õigus vabalt liikuda on üks põhiõigustest ja ELi aluspõhimõtetest. Samuti on kaupade vaba liikumise põhimõte üks siseturu nurgakividest. Jätkusuutliku transpordi saavutamise võti ei seisne selles, et piiratakse nõudlust transporditeenuste järele;

| 39. | rõhutab et oluline ei ole see, kui palju inimesi või kaupu transporditakse, vaid kuidas seda tehakse. Mittejätkusuutlikke transpordiharjumusi saab vähendada vaid transpordi õige hinnapoliitika kaudu. Seega on oluline tagada õiglane ja läbipaistev mudel transpordikulude jaotamiseks kõigi transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

39.

rõhutab et oluline ei ole see, kui palju inimesi või kaupu transporditakse, vaid kuidas seda tehakse. Mittejätkusuutlikke transpordiharjumusi saab vähendada vaid transpordi õige hinnapoliitika kaudu. Seega on oluline tagada õiglane ja läbipaistev mudel transpordikulude jaotamiseks kõigi transpordiliikide vahel;

| 40. | toonitab, et transpordisüsteemi jätkusuutlikumaks muutmisel tuleb tegeleda liiklusummikute probleemidega; liikmesriigid peaksid võtma endale kohustuse investeerida keskkonnasõbralikesse infrastruktuuridesse, mis on vajalikud kitsaskohtade kaotamiseks. Samas, ainult transpordivõrgustiku võime suurendamisest ei piisa, sest suuremate võrgustike keskkonnamõju võib kergesti jõuda talumatu tasemeni. Seetõttu on vaja suurendada säästvate transpordisüsteemide konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et transpordisüsteemi jätkusuutlikumaks muutmisel tuleb tegeleda liiklusummikute probleemidega; liikmesriigid peaksid võtma endale kohustuse investeerida keskkonnasõbralikesse infrastruktuuridesse, mis on vajalikud kitsaskohtade kaotamiseks. Samas, ainult transpordivõrgustiku võime suurendamisest ei piisa, sest suuremate võrgustike keskkonnamõju võib kergesti jõuda talumatu tasemeni. Seetõttu on vaja suurendada säästvate transpordisüsteemide konkurentsivõimet;

| 41. | tõdeb, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ilmne huvi toetada alternatiive maanteetranspordile, eelkõige võrgustiku ummistunud osades – ja eriti just tundlikes ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades –, kuna need põhjustavad selliseid tõsiseid probleeme nagu müra, heited, ummikud, hilinemised, teede olukorra kiire halvenemine ja suured kulud teede korrashoiu tagamisel asjaomastele piirkondadele; |
| --- | --- |

41.

tõdeb, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ilmne huvi toetada alternatiive maanteetranspordile, eelkõige võrgustiku ummistunud osades – ja eriti just tundlikes ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades –, kuna need põhjustavad selliseid tõsiseid probleeme nagu müra, heited, ummikud, hilinemised, teede olukorra kiire halvenemine ja suured kulud teede korrashoiu tagamisel asjaomastele piirkondadele;

| 42. | leiab, et suurendada tuleb mere- ja raudteetranspordi konkurentsivõimet. Et luua tõhus raudteevõrgustik, mis pakub kvaliteetset teenust nii veoaegade, usaldusväärsuse kui ka veomahu mõistes, tuleb vähendada Euroopa raudteeturu killustatust. Samuti tuleb luua ühine meretranspordiala ning muuta prioriteetsemaks investeeringud sadamatesse ja sadamaühendustesse; |
| --- | --- |

42.

leiab, et suurendada tuleb mere- ja raudteetranspordi konkurentsivõimet. Et luua tõhus raudteevõrgustik, mis pakub kvaliteetset teenust nii veoaegade, usaldusväärsuse kui ka veomahu mõistes, tuleb vähendada Euroopa raudteeturu killustatust. Samuti tuleb luua ühine meretranspordiala ning muuta prioriteetsemaks investeeringud sadamatesse ja sadamaühendustesse;

| 43. | rõhutab, et linna ja piirkondlikel transpordisüsteemidel on märkimisväärne mõju piirkondlikule arengule. Linna, linnalähedased ja piirkondlikud transpordivõrgustikud on transpordivõrgustike ja globaalsete tarnekettide oluline osa ning neile tuleb pöörata eelisarendatult vajalikku tähelepanu; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et linna ja piirkondlikel transpordisüsteemidel on märkimisväärne mõju piirkondlikule arengule. Linna, linnalähedased ja piirkondlikud transpordivõrgustikud on transpordivõrgustike ja globaalsete tarnekettide oluline osa ning neile tuleb pöörata eelisarendatult vajalikku tähelepanu;

| 44. | leiab, et tulevased transpordivõrgustikud peavad tagama hea juurdepääsu kõigile Euroopa piirkondadele. Samuti tuleks konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja teiste sidusrühmadega kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõigi Euroopa transpordivõrgustiku tulevikku mõjutavate algatuste puhul vastavalt sellele, milline on omavalitsuste või sidusrühmade roll asjaomaste transpordimeetmete rakendamisel ning transpordialgatuste jaoks piisava regulatiiv- ja planeerimisraamistiku tagamisel. |
| --- | --- |

44.

leiab, et tulevased transpordivõrgustikud peavad tagama hea juurdepääsu kõigile Euroopa piirkondadele. Samuti tuleks konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja teiste sidusrühmadega kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõigi Euroopa transpordivõrgustiku tulevikku mõjutavate algatuste puhul vastavalt sellele, milline on omavalitsuste või sidusrühmade roll asjaomaste transpordimeetmete rakendamisel ning transpordialgatuste jaoks piisava regulatiiv- ja planeerimisraamistiku tagamisel.

Brüssel, 4. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/37

---

Regioonide Komitee Arvamus „Roheline raamat: ühise kalanduspoliitika reform” ja „Vesiviljeluse säästev tulevik”

2010/C 141/08

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on nõus, et ühise kalanduspoliitika otsustusprotsessi on vaja struktureerida, sealhulgas delegeerida ühenduse õiguse raames teatud tüüpi kalapüügi reguleerimine ja/või haldamine liikmesriikidele, piirkondadele ja valdkonna ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

on nõus, et ühise kalanduspoliitika otsustusprotsessi on vaja struktureerida, sealhulgas delegeerida ühenduse õiguse raames teatud tüüpi kalapüügi reguleerimine ja/või haldamine liikmesriikidele, piirkondadele ja valdkonna ettevõtetele;

| — | soovitab põhjalikumalt uurida ülekantavate kalapüügiõiguste kehtestamist ning asjakohaste piirangute seadmist. Komitee on aga seisukohal, et individuaalsete kvoodimäärade kehtestamine võib olla üks lahendus, samas kui individuaalsed ülekantavad kvoodid on sektori tasakaalu jaoks ohtlikud; |
| --- | --- |

—

soovitab põhjalikumalt uurida ülekantavate kalapüügiõiguste kehtestamist ning asjakohaste piirangute seadmist. Komitee on aga seisukohal, et individuaalsete kvoodimäärade kehtestamine võib olla üks lahendus, samas kui individuaalsed ülekantavad kvoodid on sektori tasakaalu jaoks ohtlikud;

| — | toetab erineva püügikorra kehtestamist väikesemahulisele kalapüügile ning karp- ja koorikloomade püügile, kõnealuste sektorite juurdepääsu säilitamist riiklikule rahastamisele ning kõnealuse laevastiku juhtimise vallas tehtavate konkreetsete otsuste vastuvõtmise lihtsustamist piirkondlikul tasandil. Väikesemahulist rannapüüki ei tohiks seostada mitte laeva pikkusega, vaid arvesse tuleks võtta ka teisi kriteeriume; |
| --- | --- |

—

toetab erineva püügikorra kehtestamist väikesemahulisele kalapüügile ning karp- ja koorikloomade püügile, kõnealuste sektorite juurdepääsu säilitamist riiklikule rahastamisele ning kõnealuse laevastiku juhtimise vallas tehtavate konkreetsete otsuste vastuvõtmise lihtsustamist piirkondlikul tasandil. Väikesemahulist rannapüüki ei tohiks seostada mitte laeva pikkusega, vaid arvesse tuleks võtta ka teisi kriteeriume;

| — | soovitab hinnata igas kalanduspiirkonnas seda, milline kalanduse juhtimise süsteem sobib kõige paremini asjaomase piirkonna, püütavate liikide ja kalalaevade tüübiga ning kutsub üles täiendavalt uurima püügikvootide juhtimissüsteemi; |
| --- | --- |

—

soovitab hinnata igas kalanduspiirkonnas seda, milline kalanduse juhtimise süsteem sobib kõige paremini asjaomase piirkonna, püütavate liikide ja kalalaevade tüübiga ning kutsub üles täiendavalt uurima püügikvootide juhtimissüsteemi;

| — | soovitab reguleerida juurdepääsu avaliku sektori toetustele samal viisil, nagu seda tehakse ühise põllumajanduspoliitika puhul, tuues sisse tingimuslikkuse mõiste; |
| --- | --- |

—

soovitab reguleerida juurdepääsu avaliku sektori toetustele samal viisil, nagu seda tehakse ühise põllumajanduspoliitika puhul, tuues sisse tingimuslikkuse mõiste;

| — | leiab, et EL peab lihtsustama vesiviljelussektori konkurentsivõimelist arengut, sh koostama 2010. aastaks suunised, mis sisaldaksid teavet vesiviljeluse kasvu piirangute kohta piirkondade kaupa, edendama keskkonnahoidlikku kalakasvatust ja toetama Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi (EATIP). Samuti rõhutab komitee mereala ruumilise planeerimise, loomatervishoiu programmide, märgistamisstandardite ja sektori haldusmenetluste lihtsustamise olulisust. |
| --- | --- |

—

leiab, et EL peab lihtsustama vesiviljelussektori konkurentsivõimelist arengut, sh koostama 2010. aastaks suunised, mis sisaldaksid teavet vesiviljeluse kasvu piirangute kohta piirkondade kaupa, edendama keskkonnahoidlikku kalakasvatust ja toetama Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi (EATIP). Samuti rõhutab komitee mereala ruumilise planeerimise, loomatervishoiu programmide, märgistamisstandardite ja sektori haldusmenetluste lihtsustamise olulisust.

| Raportöör | : | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), Murcia autonoomse piirkonna president |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), Murcia autonoomse piirkonna president

Viitedokumendid

Roheline raamat „Ühise kalanduspoliitika reform”

KOM(2009) 163 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine”

KOM(2009) 162 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

SISSEJUHATUS

| 1. | leiab, et komisjoni visioon Euroopa kalandusest 2020. aastaks on saavutatav, ning soovib anda täieliku panuse arutellu vajalike reformide üle, et saavutada kõnealune eesmärk võimalikult väheste häiretega töökohas ja võimalikult väheste turumoonutustega. Ühise kalanduspoliitika läbivaatamine ja reform pakuvad ainulaadseid võimalusi käsitleda nii mineviku vajakajäämisi kui ka pakkuda kindlustunnet ja tagatisi tulevikuks. Kalapüügiga tegelevaid kogukondi täielikult kaasates hallatakse paremini kalavarusid, kalalaevastik vastab paremini ressurssidele, kalapüüki reguleeritakse paremini ning majanduslik kasu pakub pikaajaliseks kindluseks vajalikku kaitset; |
| --- | --- |

1.

leiab, et komisjoni visioon Euroopa kalandusest 2020. aastaks on saavutatav, ning soovib anda täieliku panuse arutellu vajalike reformide üle, et saavutada kõnealune eesmärk võimalikult väheste häiretega töökohas ja võimalikult väheste turumoonutustega. Ühise kalanduspoliitika läbivaatamine ja reform pakuvad ainulaadseid võimalusi käsitleda nii mineviku vajakajäämisi kui ka pakkuda kindlustunnet ja tagatisi tulevikuks. Kalapüügiga tegelevaid kogukondi täielikult kaasates hallatakse paremini kalavarusid, kalalaevastik vastab paremini ressurssidele, kalapüüki reguleeritakse paremini ning majanduslik kasu pakub pikaajaliseks kindluseks vajalikku kaitset;

| 2. | leiab, et kalandus on elatusvahend paljude Euroopa piirkondade jaoks ning tooraine allikas ühe väga sõltuva töötleva tööstuse haru jaoks. Ühise kalanduspoliitika pikaajalisusest ja reformidest hoolimata ei ole see suutnud lahendada kasvavaid probleeme kalandussektoris, mis peab toime tulema oluliste väljakutsetega: ülepüük, püügimahud, mida ei ole kohandatud olemasolevate varude ega sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku säästvuse eesmärgiga, vajadus vähendada laevade energiatarbimist, paljude kalavarude täbar olukord ning suur toetuste hulk, mis on viinud erakordselt haavatava majandusliku olukorrani. Lisaks ohustavad arengumaadega sõlmitavad kalandusalased partnerluslepingud paljudel juhtudel arengumaade toiduga kindlustatust, suurendades ülepüüki ning takistades kohaliku kalatööstuse arengut; |
| --- | --- |

2.

leiab, et kalandus on elatusvahend paljude Euroopa piirkondade jaoks ning tooraine allikas ühe väga sõltuva töötleva tööstuse haru jaoks. Ühise kalanduspoliitika pikaajalisusest ja reformidest hoolimata ei ole see suutnud lahendada kasvavaid probleeme kalandussektoris, mis peab toime tulema oluliste väljakutsetega: ülepüük, püügimahud, mida ei ole kohandatud olemasolevate varude ega sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku säästvuse eesmärgiga, vajadus vähendada laevade energiatarbimist, paljude kalavarude täbar olukord ning suur toetuste hulk, mis on viinud erakordselt haavatava majandusliku olukorrani. Lisaks ohustavad arengumaadega sõlmitavad kalandusalased partnerluslepingud paljudel juhtudel arengumaade toiduga kindlustatust, suurendades ülepüüki ning takistades kohaliku kalatööstuse arengut;

| 3. | leiab, et uue ühise kalanduspoliitikaga tuleb saavutada üldisem lähenemisviis, integreerides selle merendus- ja keskkonnapoliitikaga ning võttes kasutusele uued vahendid, mille abil tegeleda kulutõhusate valemite toel laevastiku liigse püügivõimsuse visalt püsiva probleemiga. Seepärast on vaja kujundada täpsete eesmärkidega poliitiline raamistik, mis on varustatud keskpikkade ja pikaajaliste otsuste tegemise süsteemiga ning millega detsentraliseeritakse teatud aspektid. Lisaks on vaja parandada kõnealuse majandusharu juhtimist, määratleda jõustamismehhanismid, mis tagavad kõige paremini õigusaktide järgimise, ning edendada sellist tööstusharu, mis on ühise kalanduspoliitika meetmete juhtimisel ja arendamisel pühendunum ja vastutustundlikum; |
| --- | --- |

3.

leiab, et uue ühise kalanduspoliitikaga tuleb saavutada üldisem lähenemisviis, integreerides selle merendus- ja keskkonnapoliitikaga ning võttes kasutusele uued vahendid, mille abil tegeleda kulutõhusate valemite toel laevastiku liigse püügivõimsuse visalt püsiva probleemiga. Seepärast on vaja kujundada täpsete eesmärkidega poliitiline raamistik, mis on varustatud keskpikkade ja pikaajaliste otsuste tegemise süsteemiga ning millega detsentraliseeritakse teatud aspektid. Lisaks on vaja parandada kõnealuse majandusharu juhtimist, määratleda jõustamismehhanismid, mis tagavad kõige paremini õigusaktide järgimise, ning edendada sellist tööstusharu, mis on ühise kalanduspoliitika meetmete juhtimisel ja arendamisel pühendunum ja vastutustundlikum;

| 4. | leiab, et vesiviljelusel on potentsiaal toota tervislikke, ohutuid, säästvaid ja kvaliteetseid tooteid kooskõlas rangete keskkonnanõuetega ning toimib tööhõivet stabiliseeriva tegurina paljudes Euroopa piirkondades, mis sõltuvad suuremal või vähemal määral kalandusest. Euroopa Liit on töötanud kalanduse edendamiseks välja algatusi struktuursete rahastamisvahendite kujul (Kalanduse Arendusrahastu, Euroopa Kalandusfond) ning soodustanud ja rakendanud strateegiaid selle säästvaks arenguks. Kuigi palju on juba saavutatud, on tootmine kasvanud märkimisväärselt vähem kui maailmas keskmiselt ning nüüd seisame me silmitsi selliste väljakutsetega nagu vesiviljeluse integreerimine merendus- ja keskkonnapoliitikasse, selle suunamine keskkonnahoidlike meetodite kasutamise poole säästva kalanduspoliitika raames, konkurentsivõime toetamine, rannikualade integreeritud haldamine, juhtimise parandamine ning loomade tervise ja heaolu tagatiste tugevdamine sarnaselt teiste loomakasvatussektoritega ja kooskõlas rangete tarbijakaitsenõuetega; |
| --- | --- |

4.

leiab, et vesiviljelusel on potentsiaal toota tervislikke, ohutuid, säästvaid ja kvaliteetseid tooteid kooskõlas rangete keskkonnanõuetega ning toimib tööhõivet stabiliseeriva tegurina paljudes Euroopa piirkondades, mis sõltuvad suuremal või vähemal määral kalandusest. Euroopa Liit on töötanud kalanduse edendamiseks välja algatusi struktuursete rahastamisvahendite kujul (Kalanduse Arendusrahastu, Euroopa Kalandusfond) ning soodustanud ja rakendanud strateegiaid selle säästvaks arenguks. Kuigi palju on juba saavutatud, on tootmine kasvanud märkimisväärselt vähem kui maailmas keskmiselt ning nüüd seisame me silmitsi selliste väljakutsetega nagu vesiviljeluse integreerimine merendus- ja keskkonnapoliitikasse, selle suunamine keskkonnahoidlike meetodite kasutamise poole säästva kalanduspoliitika raames, konkurentsivõime toetamine, rannikualade integreeritud haldamine, juhtimise parandamine ning loomade tervise ja heaolu tagatiste tugevdamine sarnaselt teiste loomakasvatussektoritega ja kooskõlas rangete tarbijakaitsenõuetega;

| 5. | leiab, et teemad, millega ühine kalanduspoliitika peab keskpikas perspektiivis tegelema, on maailma rahvaarvu kasv, ELi tulevased laienemised, mere- ja sisevete reostus ja selle mõju ranniku ökosüsteemidele ning kliimamuutused, sest need toovad endaga kaasa kalanduse ja vesiviljeluse juhtimistavade muutumise; |
| --- | --- |

5.

leiab, et teemad, millega ühine kalanduspoliitika peab keskpikas perspektiivis tegelema, on maailma rahvaarvu kasv, ELi tulevased laienemised, mere- ja sisevete reostus ja selle mõju ranniku ökosüsteemidele ning kliimamuutused, sest need toovad endaga kaasa kalanduse ja vesiviljeluse juhtimistavade muutumise;

ROHELINE RAAMAT: ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA REFORM

Üldised märkused

| 6. | tervitab komisjoni õigeaegset algatust esitada roheline raamat ühise kalanduspoliitika kohta (KOM(2009) 163 lõplik), käivitades nii konsultatsiooniprotsessi, ning samuti komisjoni enesekriitikat seoses ühise kalanduspoliitika teatud aspektide läbikukkumisega, komisjoni ettepanekuid 2012. aastani kehtiva ühise kalanduspoliitika parandamiseks ning arutelu 2013. aastast jõustuva uue ühise kalanduspoliitika üle; |
| --- | --- |

6.

tervitab komisjoni õigeaegset algatust esitada roheline raamat ühise kalanduspoliitika kohta (KOM(2009) 163 lõplik), käivitades nii konsultatsiooniprotsessi, ning samuti komisjoni enesekriitikat seoses ühise kalanduspoliitika teatud aspektide läbikukkumisega, komisjoni ettepanekuid 2012. aastani kehtiva ühise kalanduspoliitika parandamiseks ning arutelu 2013. aastast jõustuva uue ühise kalanduspoliitika üle;

| 7. | nõustub sellega, et kõnealuses valdkonnas esineb laevastiku ebasobivat püügivõimsust, mida võib eriti täheldada teatud segmentides, ning toetab selliste mehhanismide rakendamist, mis aitavad viia Euroopa kalalaevastiku suuruse vastavusse olemasolevate kalavarude suuruse ja säästvama sotsiaal-majandusliku lähenemisviisiga. Selliste kohandamismehhanismide puhul tuleb optimeerida avalike rahaliste vahendite kasutust. Komitee peab seda peamiseks teguriks, mis võimaldab ühisel kalanduspoliitikal saavutada täielikku arengut ka teistes aspektides; |
| --- | --- |

7.

nõustub sellega, et kõnealuses valdkonnas esineb laevastiku ebasobivat püügivõimsust, mida võib eriti täheldada teatud segmentides, ning toetab selliste mehhanismide rakendamist, mis aitavad viia Euroopa kalalaevastiku suuruse vastavusse olemasolevate kalavarude suuruse ja säästvama sotsiaal-majandusliku lähenemisviisiga. Selliste kohandamismehhanismide puhul tuleb optimeerida avalike rahaliste vahendite kasutust. Komitee peab seda peamiseks teguriks, mis võimaldab ühisel kalanduspoliitikal saavutada täielikku arengut ka teistes aspektides;

| 8. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli eduka ühise kalanduspoliitika eeltingimusena. Täpsemalt soovitab komitee tugevdada piirkondlike nõuandekomisjonide rolli; |
| --- | --- |

8.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli eduka ühise kalanduspoliitika eeltingimusena. Täpsemalt soovitab komitee tugevdada piirkondlike nõuandekomisjonide rolli;

| 9. | märgib, et ühise kalanduspoliitika tõhusaks ühendamiseks ELi integreeritud merenduspoliitikaga on vaja, et kohalikud ja piirkondlikud kalandusasutused oleksid valmis võtma selles valdkonnas kohustusi ja andma tõhusa panuse; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ühise kalanduspoliitika tõhusaks ühendamiseks ELi integreeritud merenduspoliitikaga on vaja, et kohalikud ja piirkondlikud kalandusasutused oleksid valmis võtma selles valdkonnas kohustusi ja andma tõhusa panuse;

| 10. | toetab tihedama koostöö edendamist liikmesriikide rannavalve vahel ning otsust töötada välja meetmed, mis võimaldavad luua paremini integreeritud kontrollisüsteemi; |
| --- | --- |

10.

toetab tihedama koostöö edendamist liikmesriikide rannavalve vahel ning otsust töötada välja meetmed, mis võimaldavad luua paremini integreeritud kontrollisüsteemi;

| 11. | soovitab põhjalikumalt uurida ülekantavate kalapüügiõiguste kehtestamise eeliseid ja puudusi ning asjakohaste piirangute seadmist kas kollektiivsete või individuaalsete püügiõiguste tasandil; |
| --- | --- |

11.

soovitab põhjalikumalt uurida ülekantavate kalapüügiõiguste kehtestamise eeliseid ja puudusi ning asjakohaste piirangute seadmist kas kollektiivsete või individuaalsete püügiõiguste tasandil;

| 12. | nõustub sellega, et kõik ühise kalanduspoliitika raames tulevikus võetavad kohustused ja meetmed, mille eesmärk on vältida või pehmendada püügivõimaluste vähendamisest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset mõju, peavad olema kooskõlas pikaajalise ökoloogilise jätkusuutlikkusega; |
| --- | --- |

12.

nõustub sellega, et kõik ühise kalanduspoliitika raames tulevikus võetavad kohustused ja meetmed, mille eesmärk on vältida või pehmendada püügivõimaluste vähendamisest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset mõju, peavad olema kooskõlas pikaajalise ökoloogilise jätkusuutlikkusega;

| 13. | kutsub üles säilitama ja laiendama olemasolevaid kalanduskaitsealasid; |
| --- | --- |

13.

kutsub üles säilitama ja laiendama olemasolevaid kalanduskaitsealasid;

| 14. | on nõus, et ühise kalanduspoliitika otsustusprotsessi on vaja struktureerida, võttes teatud juhtudel kasutusele komiteemenetluse ning delegeerides ühenduse õiguse raames teatud tüüpi kalapüügi reguleerimise ja/või haldamise liikmesriikidele, piirkondadele ja valdkonna ettevõtetele. Seepärast pooldab komitee rannajoone, jõesuudmete ja kalavarude põhist juhtimist (ökosüsteemil põhinev lähenemine); |
| --- | --- |

14.

on nõus, et ühise kalanduspoliitika otsustusprotsessi on vaja struktureerida, võttes teatud juhtudel kasutusele komiteemenetluse ning delegeerides ühenduse õiguse raames teatud tüüpi kalapüügi reguleerimise ja/või haldamise liikmesriikidele, piirkondadele ja valdkonna ettevõtetele. Seepärast pooldab komitee rannajoone, jõesuudmete ja kalavarude põhist juhtimist (ökosüsteemil põhinev lähenemine);

| 15. | toetab komisjoni ettepanekut, et kõnealune tööstus peaks võtma suurema vastutuse ühise kalanduspoliitika rakendamise eest. Kalavarudele peab olema juurdepääs ainult neil kaluritel, kes oma kohustusi nõuetekohaselt täidavad, unustamata seejuures asjaolu, et kalavarud on avalik ressurss ning nende majandamiskulud kannavad suures osas maksumaksjad; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni ettepanekut, et kõnealune tööstus peaks võtma suurema vastutuse ühise kalanduspoliitika rakendamise eest. Kalavarudele peab olema juurdepääs ainult neil kaluritel, kes oma kohustusi nõuetekohaselt täidavad, unustamata seejuures asjaolu, et kalavarud on avalik ressurss ning nende majandamiskulud kannavad suures osas maksumaksjad;

| 16. | toetab eeskirju järgiva kalanduskultuuri arendamist. Liikmesriikide juurdepääsu ühenduse toetusele tuleb piirata juhul, kui nad ei täida kontrolli- ja looduskaitsenõudeid; |
| --- | --- |

16.

toetab eeskirju järgiva kalanduskultuuri arendamist. Liikmesriikide juurdepääsu ühenduse toetusele tuleb piirata juhul, kui nad ei täida kontrolli- ja looduskaitsenõudeid;

| 17. | toetab reaalajas toimivate andmekogumissüsteemide loomist, et saada saagi kohta ajakohast tehnilist teavet; |
| --- | --- |

17.

toetab reaalajas toimivate andmekogumissüsteemide loomist, et saada saagi kohta ajakohast tehnilist teavet;

| 18. | palub komisjonil jälgida, et ühise kalanduspoliitika reformimisel arvestataks äärepoolseimate piirkondade eriliste vajadustega seoses nende struktuuriliste ja sotsiaal-majanduslike tingimustega ning toimitaks kooskõlas äärepoolseimate piirkondade Euroopa strateegiaga; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil jälgida, et ühise kalanduspoliitika reformimisel arvestataks äärepoolseimate piirkondade eriliste vajadustega seoses nende struktuuriliste ja sotsiaal-majanduslike tingimustega ning toimitaks kooskõlas äärepoolseimate piirkondade Euroopa strateegiaga;

| 19. | kutsub komisjoni üles võtma maailmas juhirolli selliste süsteemide väljatöötamisel, mis aitavad kohandada kalandust ja rannikualade poliitikat kliimamuutustega; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles võtma maailmas juhirolli selliste süsteemide väljatöötamisel, mis aitavad kohandada kalandust ja rannikualade poliitikat kliimamuutustega;

Märkused algatuse kohta

Erinev püügikord väikesemahulise kalapüügiga tegelevate laevastike kaitseks

| 20. | toetab algatust kehtestada erinev püügikord väikesemahulisele kalapüügile ning karp- ja koorikloomade püügile, sest nad on tihedalt seotud paljude Euroopa piirkondade kultuurilise identiteediga ning annavad tööd paljudele mikroettevõtete töötajatele. Komitee tervitab ettepanekut säilitada kõnealuste sektorite juurdepääs riiklikule rahastamisele; |
| --- | --- |

20.

toetab algatust kehtestada erinev püügikord väikesemahulisele kalapüügile ning karp- ja koorikloomade püügile, sest nad on tihedalt seotud paljude Euroopa piirkondade kultuurilise identiteediga ning annavad tööd paljudele mikroettevõtete töötajatele. Komitee tervitab ettepanekut säilitada kõnealuste sektorite juurdepääs riiklikule rahastamisele;

| 21. | toetab täielikult komisjoni kavatsust lähtuda ökosüsteemil põhinevast lähenemisest ja lihtsustada kõnealuse laevastiku juhtimise vallas tehtavate konkreetsete otsuste vastuvõtmist piirkondlikul tasandil, mille juures järgitakse alati ELi üldpõhimõtteid ja standardeid; |
| --- | --- |

21.

toetab täielikult komisjoni kavatsust lähtuda ökosüsteemil põhinevast lähenemisest ja lihtsustada kõnealuse laevastiku juhtimise vallas tehtavate konkreetsete otsuste vastuvõtmist piirkondlikul tasandil, mille juures järgitakse alati ELi üldpõhimõtteid ja standardeid;

| 22. | leiab, et kogukonna kaasamine kohalikesse partnerlusstruktuuridesse on oluline kohaliku panuse maksimeerimiseks vastava piirkonna konkreetsete võimaluste ja vajakajäämiste määratlemisel ning samuti tagamaks, et tulemused vastavad kohalikele tingimustele; |
| --- | --- |

22.

leiab, et kogukonna kaasamine kohalikesse partnerlusstruktuuridesse on oluline kohaliku panuse maksimeerimiseks vastava piirkonna konkreetsete võimaluste ja vajakajäämiste määratlemisel ning samuti tagamaks, et tulemused vastavad kohalikele tingimustele;

| 23. | soovitab põhjalikumalt määratleda väikesemahulise rannapüügi mõiste, nii et seda ei seostataks mitte laeva pikkusega, vaid et arvestataks ka teisi kriteeriume, nagu kalapüügi majanduslikud ja sotsiaalsed seosed omavalitsustega, kalapüügi kestus, saagi liik, kindla püügikava alla kuulumine või mittekuulumine jne; |
| --- | --- |

23.

soovitab põhjalikumalt määratleda väikesemahulise rannapüügi mõiste, nii et seda ei seostataks mitte laeva pikkusega, vaid et arvestataks ka teisi kriteeriume, nagu kalapüügi majanduslikud ja sotsiaalsed seosed omavalitsustega, kalapüügi kestus, saagi liik, kindla püügikava alla kuulumine või mittekuulumine jne;

| 24. | leiab, et satelliitseiresüsteemide (nn blue box) hoolduskulud on liiga suured väikeste laevade jaoks, mis tegelevad rannalähedase väikesemahulise kalapüügiga. Seepärast peaks komisjon võimaldama neil kasutada vähem koormavaid alternatiivseid süsteeme; |
| --- | --- |

24.

leiab, et satelliitseiresüsteemide (nn blue box) hoolduskulud on liiga suured väikeste laevade jaoks, mis tegelevad rannalähedase väikesemahulise kalapüügiga. Seepärast peaks komisjon võimaldama neil kasutada vähem koormavaid alternatiivseid süsteeme;

| 25. | rõhutab, et selliseid mittetööstuslikke laevastikke mõjutavad otseselt maailmaturu moonutused. Seepärast peaks uuesti kaaluma võimalust pakkuda kohandamisprogrammide raames toetust uute laevade ehitamiseks, arvestades tõhustatud jõupingutusi laevastiku tehnoloogiliseks parandamiseks, nii et ELil oleks konkurentsivõimeline laevastik, mille iga laeva püügivõimsus oleks kooskõlas tema püügivõimalustega ning mis tagaks kalurite turvalisuse, arvestades püügipiirkondadele juurdepääsemise raskusi. Samuti oleks väga kasulik muuta kohustuslikuks kõnealuse laevastiku toodete tähistamine toote märgistusel, näidates toote päritolu tarbijale lihtsalt mõistetaval viisil; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et selliseid mittetööstuslikke laevastikke mõjutavad otseselt maailmaturu moonutused. Seepärast peaks uuesti kaaluma võimalust pakkuda kohandamisprogrammide raames toetust uute laevade ehitamiseks, arvestades tõhustatud jõupingutusi laevastiku tehnoloogiliseks parandamiseks, nii et ELil oleks konkurentsivõimeline laevastik, mille iga laeva püügivõimsus oleks kooskõlas tema püügivõimalustega ning mis tagaks kalurite turvalisuse, arvestades püügipiirkondadele juurdepääsemise raskusi. Samuti oleks väga kasulik muuta kohustuslikuks kõnealuse laevastiku toodete tähistamine toote märgistusel, näidates toote päritolu tarbijale lihtsalt mõistetaval viisil;

| 26. | kutsub komisjoni üles edendama merendustöötajate asjakohast koolitamist ning arendama nende teadmisi majanduse, merenduse ja keskkonna ning heade tervishoiutavade alal. See aitab säilitada inimressurssi kalandusest sõltuvates piirkondades ja laiendada aja jooksul tegevust teistesse kodanikuühiskonna jaoks olulistesse valdkondadesse, nagu merede saastatuse vastu võitlemine ja merepäästeteenused; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles edendama merendustöötajate asjakohast koolitamist ning arendama nende teadmisi majanduse, merenduse ja keskkonna ning heade tervishoiutavade alal. See aitab säilitada inimressurssi kalandusest sõltuvates piirkondades ja laiendada aja jooksul tegevust teistesse kodanikuühiskonna jaoks olulistesse valdkondadesse, nagu merede saastatuse vastu võitlemine ja merepäästeteenused;

| 27. | kutsub komisjoni üles edendama integreeritud algatust nende saarte ja äärepoolsete alade infrastruktuuri arendamiseks ja parandamiseks, mille majandus on sõltuv väiksemahulisest rannapüügist; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles edendama integreeritud algatust nende saarte ja äärepoolsete alade infrastruktuuri arendamiseks ja parandamiseks, mille majandus on sõltuv väiksemahulisest rannapüügist;

Kalanduse optimaalne kasutamine

| 28. | toetab eesmärki, mis seati ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel, kus liikmesriigid leppisid kokku selles, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) kontseptsioon on eesmärk, mis tuleb saavutada 2015. aastaks. Selle eesmärgi saavutamine peab olema ühise kalanduspoliitika kõige olulisem juhtpõhimõte. Samuti pooldab komitee saagi vette tagasi laskmise lõpetamise poliitikat ning teeb ettepaneku hinnata mõju, mida avaldab ökosüsteemile tööstuslik kalapüük, mida kasutatakse sööda valmistamiseks kalakasvatustele; |
| --- | --- |

28.

toetab eesmärki, mis seati ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel, kus liikmesriigid leppisid kokku selles, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) kontseptsioon on eesmärk, mis tuleb saavutada 2015. aastaks. Selle eesmärgi saavutamine peab olema ühise kalanduspoliitika kõige olulisem juhtpõhimõte. Samuti pooldab komitee saagi vette tagasi laskmise lõpetamise poliitikat ning teeb ettepaneku hinnata mõju, mida avaldab ökosüsteemile tööstuslik kalapüük, mida kasutatakse sööda valmistamiseks kalakasvatustele;

| 29. | soovitab anda liikmesriikidele volitused paremini reguleerida laevastike juurdepääsu erilise kaitsehuviga aladele, et taastada ja säilitada kaitsealade soodsat olukorda; |
| --- | --- |

29.

soovitab anda liikmesriikidele volitused paremini reguleerida laevastike juurdepääsu erilise kaitsehuviga aladele, et taastada ja säilitada kaitsealade soodsat olukorda;

| 30. | kutsub üles täiendavalt uurima püügikvootide juhtimissüsteemi, mis põhineb kalurite endi koostatud kontrollitavatel dokumentidel; |
| --- | --- |

30.

kutsub üles täiendavalt uurima püügikvootide juhtimissüsteemi, mis põhineb kalurite endi koostatud kontrollitavatel dokumentidel;

| 31. | tervitab komisjoni ettepanekut muuta kalanduse juhtimise süsteemi, piirates laeva merepäevade arvu või kasutades ühe liigi põhiste püügipiirkondade puhul praegust süsteemi; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni ettepanekut muuta kalanduse juhtimise süsteemi, piirates laeva merepäevade arvu või kasutades ühe liigi põhiste püügipiirkondade puhul praegust süsteemi;

| 32. | soovitab hinnata igas kalanduspiirkonnas seda, milline kalanduse juhtimise süsteem sobib kõige paremini asjaomase piirkonna, püütavate liikide ja kalalaevade tüübiga. Juhtimisüksuseks tuleb pidada kalanduspiirkonda ja kõiki selles piirkonnas püütavaid liike, välja arvatud rändavad liigid; |
| --- | --- |

32.

soovitab hinnata igas kalanduspiirkonnas seda, milline kalanduse juhtimise süsteem sobib kõige paremini asjaomase piirkonna, püütavate liikide ja kalalaevade tüübiga. Juhtimisüksuseks tuleb pidada kalanduspiirkonda ja kõiki selles piirkonnas püütavaid liike, välja arvatud rändavad liigid;

| 33. | meenutab, et teatud probleemide lahendus peitub tingimata stiimulite loomises üksikutele kaluritele ja nende ühendustele (ühine juhtimine), et ärgitada kalureid harrastama vastutustundlikku kalapüüki; |
| --- | --- |

33.

meenutab, et teatud probleemide lahendus peitub tingimata stiimulite loomises üksikutele kaluritele ja nende ühendustele (ühine juhtimine), et ärgitada kalureid harrastama vastutustundlikku kalapüüki;

| 34. | soovitab luua kalandusalase kvalifikatsiooni tunnistuse, mida kontrollib sõltumatu ettevõte. See tagaks sarnaselt merenduspoliitikas toimuvaga, et kalanduse arengumeetmeid viiakse ellu rangelt kooskõlas õigusaktidega; |
| --- | --- |

34.

soovitab luua kalandusalase kvalifikatsiooni tunnistuse, mida kontrollib sõltumatu ettevõte. See tagaks sarnaselt merenduspoliitikas toimuvaga, et kalanduse arengumeetmeid viiakse ellu rangelt kooskõlas õigusaktidega;

| 35. | peab vajalikuks luua ühtne kalanduse seire- ja kontrollisüsteem, võttes kasutusele ISO standarditel põhinevad mudelid, nagu ISO 17020; |
| --- | --- |

35.

peab vajalikuks luua ühtne kalanduse seire- ja kontrollisüsteem, võttes kasutusele ISO standarditel põhinevad mudelid, nagu ISO 17020;

| 36. | soovitab käsitleda harrastus- ja sportkalapüüki üha olulisemate aspektidena, millega tuleb kalapüügi juhtimisel arvestada. Kalapüügi mitmekesistamine kalastusturismi suunas peab olema üks võimalik väljapääs kalurite jaoks, kellel on kõnealuseks tegevuseks vajalik kvalifikatsioon. Samuti on see oluline vahend tööhõive suurendamiseks ja püügikoormuse leevendamiseks; |
| --- | --- |

36.

soovitab käsitleda harrastus- ja sportkalapüüki üha olulisemate aspektidena, millega tuleb kalapüügi juhtimisel arvestada. Kalapüügi mitmekesistamine kalastusturismi suunas peab olema üks võimalik väljapääs kalurite jaoks, kellel on kõnealuseks tegevuseks vajalik kvalifikatsioon. Samuti on see oluline vahend tööhõive suurendamiseks ja püügikoormuse leevendamiseks;

Suhteline stabiilsus ja juurdepääs rannikuäärsetele püügialadele

| 37. | märgib, et suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamine võib paljudel juhtudel olla teaduslikest soovitustest hoolimata põhjustanud lubatud kogupüügi (TAC) suurendamist, vette tagasi laskmise kasvu ning kalavarude mõistliku kasutuse võimaluse vähenemist; |
| --- | --- |

37.

märgib, et suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamine võib paljudel juhtudel olla teaduslikest soovitustest hoolimata põhjustanud lubatud kogupüügi (TAC) suurendamist, vette tagasi laskmise kasvu ning kalavarude mõistliku kasutuse võimaluse vähenemist;

| 38. | nõustub komisjoniga, et suhteline stabiilsus ei kindlusta kalapüügiõiguste kasutamist võimalikult tõhusalt ja pädevalt. On näha erinevust liikmesriikidele eraldatud kvootide ning nende laevastike tegelike vajaduste ja kvootide tegeliku täitmise vahel. Seepärast soovitab komitee suhtelise stabiilsuse põhimõte läbi vaadata ning tagada, et riikide laevastikele eraldatavate kvootide vajadust kohandatakse vastavalt olemasolevatele püügiõigustele; |
| --- | --- |

38.

nõustub komisjoniga, et suhteline stabiilsus ei kindlusta kalapüügiõiguste kasutamist võimalikult tõhusalt ja pädevalt. On näha erinevust liikmesriikidele eraldatud kvootide ning nende laevastike tegelike vajaduste ja kvootide tegeliku täitmise vahel. Seepärast soovitab komitee suhtelise stabiilsuse põhimõte läbi vaadata ning tagada, et riikide laevastikele eraldatavate kvootide vajadust kohandatakse vastavalt olemasolevatele püügiõigustele;

| 39. | leiab, et ülekantavate kalapüügiõiguste valdkonnas võivad individuaalsed kvoodimäärad olla üks lahendus, samas kui individuaalsed ülekantavad kvoodid on sektori tasakaalu jaoks ohtlikud. Kvootide peamine mõju on kalapüügivõime koondamine mõnede suurte ettevõtete kätte ja väikesemahulise kalapüügi kiirem kadumine. Lisaks sellele oleks paradoksaalne kehtestada väikesemahulise kalalaevastiku juhtimisele erikord ja samal ajal anda püügiõigusi vaid turureeglite järgi; |
| --- | --- |

39.

leiab, et ülekantavate kalapüügiõiguste valdkonnas võivad individuaalsed kvoodimäärad olla üks lahendus, samas kui individuaalsed ülekantavad kvoodid on sektori tasakaalu jaoks ohtlikud. Kvootide peamine mõju on kalapüügivõime koondamine mõnede suurte ettevõtete kätte ja väikesemahulise kalapüügi kiirem kadumine. Lisaks sellele oleks paradoksaalne kehtestada väikesemahulise kalalaevastiku juhtimisele erikord ja samal ajal anda püügiõigusi vaid turureeglite järgi;

| 40. | toetab algatust säilitada püügivõimaluste piirangud 12 meremiili ulatuses; |
| --- | --- |

40.

toetab algatust säilitada püügivõimaluste piirangud 12 meremiili ulatuses;

Kaubandus ja turud

| 41. | pooldab selle tagamist, et kõik ühenduse turule jõudvad kalandustooted, sh imporditud tooted, pärineksid säästlikult majandatud püügipiirkondadest, et tagada võrdsed võimalused ELi turul. Komitee soovitab enne kalapüügiloa väljastamist läbi viia keskkonnamõju esialgse hindamise; |
| --- | --- |

41.

pooldab selle tagamist, et kõik ühenduse turule jõudvad kalandustooted, sh imporditud tooted, pärineksid säästlikult majandatud püügipiirkondadest, et tagada võrdsed võimalused ELi turul. Komitee soovitab enne kalapüügiloa väljastamist läbi viia keskkonnamõju esialgse hindamise;

| 42. | soovitab edendada algatusi, mis aitavad tagada kalandustoodete päritolu, toetades värskete toodete puhul sellist märgistamist, mis tagab toodete jälgitavuse ja annab tunnistust nende päritolust; |
| --- | --- |

42.

soovitab edendada algatusi, mis aitavad tagada kalandustoodete päritolu, toetades värskete toodete puhul sellist märgistamist, mis tagab toodete jälgitavuse ja annab tunnistust nende päritolust;

| 43. | leiab, et tuleb innustada kalandusalase kvalifikatsiooni tunnistuste andmist nii püügi kui ka turunduse tasandil tagatisena tarbijale selle kohta, et kalastamisel järgitakse rangelt kalavarude austamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

43.

leiab, et tuleb innustada kalandusalase kvalifikatsiooni tunnistuste andmist nii püügi kui ka turunduse tasandil tagatisena tarbijale selle kohta, et kalastamisel järgitakse rangelt kalavarude austamise põhimõtteid;

| 44. | pooldab seda, et tootjaorganisatsioonide puhul võiksid tugevneda kalavarude majandamise volitused; |
| --- | --- |

44.

pooldab seda, et tootjaorganisatsioonide puhul võiksid tugevneda kalavarude majandamise volitused;

| 45. | palub edendada pidevat õpet ja koolitusvajaduste määratlemist tootjaorganisatsioonides, sest see on kalaturgude kvaliteedi parandamise võtmetegur; |
| --- | --- |

45.

palub edendada pidevat õpet ja koolitusvajaduste määratlemist tootjaorganisatsioonides, sest see on kalaturgude kvaliteedi parandamise võtmetegur;

Ühise kalanduspoliitika integreerimine merenduspoliitika laiemasse konteksti

| 46. | nõustub komisjoni seisukohaga, et on vaja ellu viia integreeritud merenduspoliitika kui oluline vahend edusammude tegemiseks merenduses, mis mõjutab tugevalt ka teisi poliitikavaldkondi, eelkõige ühist kalanduspoliitikat. Seejuures tuleb alati silmas pidada rannikualade säästvat arengut ning pöörata erilist tähelepanu säästvale kalapüügile tulevikus ja kohanemisele kliimamuutustega; |
| --- | --- |

46.

nõustub komisjoni seisukohaga, et on vaja ellu viia integreeritud merenduspoliitika kui oluline vahend edusammude tegemiseks merenduses, mis mõjutab tugevalt ka teisi poliitikavaldkondi, eelkõige ühist kalanduspoliitikat. Seejuures tuleb alati silmas pidada rannikualade säästvat arengut ning pöörata erilist tähelepanu säästvale kalapüügile tulevikus ja kohanemisele kliimamuutustega;

| 47. | leiab, et kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega sõltub rannikualade kogukondade toimetulek tulevikus mitmekesisusest ja säästva majandusaluse loomisest, mis pakub tulevaste põlvkondade talentidele hulgaliselt võimalusi kohapeale jääda, sundimata neid parema elukvaliteedi otsinguil suurematesse linnadesse rändama; |
| --- | --- |

47.

leiab, et kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega sõltub rannikualade kogukondade toimetulek tulevikus mitmekesisusest ja säästva majandusaluse loomisest, mis pakub tulevaste põlvkondade talentidele hulgaliselt võimalusi kohapeale jääda, sundimata neid parema elukvaliteedi otsinguil suurematesse linnadesse rändama;

| 48. | soovitab anda kalandussektorile võimalus osaleda integreeritud merenduspoliitika raames ka muu sellise tegevuse algatamisel ja väljatöötamisel, mis võiks kalapüüki täiendada, näiteks kalastusturism (nagu sportkalapüük või vaalaliste vaatlus), võitlus saastatuse vastu, päästetööd või merepõhja puhastamine; |
| --- | --- |

48.

soovitab anda kalandussektorile võimalus osaleda integreeritud merenduspoliitika raames ka muu sellise tegevuse algatamisel ja väljatöötamisel, mis võiks kalapüüki täiendada, näiteks kalastusturism (nagu sportkalapüük või vaalaliste vaatlus), võitlus saastatuse vastu, päästetööd või merepõhja puhastamine;

| 49. | palub komisjonil luua koostöös liikmesriikide ja piirkondadega geograafilise informatsiooni süsteemid (GIS), mille abil on võimalik planeerida rannikualade kasutamist; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil luua koostöös liikmesriikide ja piirkondadega geograafilise informatsiooni süsteemid (GIS), mille abil on võimalik planeerida rannikualade kasutamist;

| 50. | leiab eelkõige, et kohalike omavalitsuste ja asjaomaste sidusrühmade vahelised kohalikud rannikupartnerlused võivad olla olulise tähtsusega tagamaks, et rannikualade integreeritud haldamine on tõhus ning et seda viiakse ellu alt-üles meetodil; |
| --- | --- |

50.

leiab eelkõige, et kohalike omavalitsuste ja asjaomaste sidusrühmade vahelised kohalikud rannikupartnerlused võivad olla olulise tähtsusega tagamaks, et rannikualade integreeritud haldamine on tõhus ning et seda viiakse ellu alt-üles meetodil;

| 51. | kutsub komisjoni üles soodustama kalanduse valdkonnas selliste mitmeotstarbeliste, kogu ELis kehtivate kvalifikatsioonide väljatöötamist, mis võimaldaksid kalandustegevust mitmekesistada ja oleksid kooskõlas muu kutsealase tegevusega; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles soodustama kalanduse valdkonnas selliste mitmeotstarbeliste, kogu ELis kehtivate kvalifikatsioonide väljatöötamist, mis võimaldaksid kalandustegevust mitmekesistada ja oleksid kooskõlas muu kutsealase tegevusega;

Kalanduspoliitika teadmistebaas

| 52. | tervitab algatusi, mille eesmärk on parandada teadlaste, poliitikakujundajate ning sidusrühmade, eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA) ja piirkondlike nõuandekomisjonide vahelist suhtlust; |
| --- | --- |

52.

tervitab algatusi, mille eesmärk on parandada teadlaste, poliitikakujundajate ning sidusrühmade, eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA) ja piirkondlike nõuandekomisjonide vahelist suhtlust;

| 53. | rõhutab, et otsustusprotsessi menetlused peavad tuginema kindlatele ja usaldusväärsetele andmetele ja teadmistele. Komitee väljendab poolehoidu algatustele, mida komisjon kavatseb selles küsimuses käivitada; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et otsustusprotsessi menetlused peavad tuginema kindlatele ja usaldusväärsetele andmetele ja teadmistele. Komitee väljendab poolehoidu algatustele, mida komisjon kavatseb selles küsimuses käivitada;

| 54. | soovitab luua kalandust käsitlev teadmistepõhine klaster, mis võimaldab luua dünaamilise, läbipaistva ja avaliku struktuuri ning millest saaks ajapikku vahend ELi kalanduse kohta teadmiste levitamiseks; |
| --- | --- |

54.

soovitab luua kalandust käsitlev teadmistepõhine klaster, mis võimaldab luua dünaamilise, läbipaistva ja avaliku struktuuri ning millest saaks ajapikku vahend ELi kalanduse kohta teadmiste levitamiseks;

Struktuuripoliitika ja riiklik finantsabi

| 55. | nõustub, et struktuuripoliitika on tekitanud kalanduses ebasoovitavaid tagajärgi ning on mõnikord struktuurilisi probleeme raskendanud selle asemel, et neid lahendada. Samuti on komitee nõus, et reformiga tuleb lahendada tööstusharu struktuurilised vajakajäämised, kuid tuleb ka näha ette tagatised selleks, et reformiga ei kaasneks soovimatuid või ühise kalanduspoliitikaga vastuolus olevaid kõrvaltoimeid; |
| --- | --- |

55.

nõustub, et struktuuripoliitika on tekitanud kalanduses ebasoovitavaid tagajärgi ning on mõnikord struktuurilisi probleeme raskendanud selle asemel, et neid lahendada. Samuti on komitee nõus, et reformiga tuleb lahendada tööstusharu struktuurilised vajakajäämised, kuid tuleb ka näha ette tagatised selleks, et reformiga ei kaasneks soovimatuid või ühise kalanduspoliitikaga vastuolus olevaid kõrvaltoimeid;

| 56. | soovitab reguleerida juurdepääsu avaliku sektori toetustele samal viisil, nagu seda tehakse ühise põllumajanduspoliitika puhul, tuues sisse tingimuslikkuse mõiste. Finantstoetuste saamiseks oleks vaja täita tingimuseks seatud eesmärgid, määratledes samas ka sanktsioonid ja tagasimaksed; |
| --- | --- |

56.

soovitab reguleerida juurdepääsu avaliku sektori toetustele samal viisil, nagu seda tehakse ühise põllumajanduspoliitika puhul, tuues sisse tingimuslikkuse mõiste. Finantstoetuste saamiseks oleks vaja täita tingimuseks seatud eesmärgid, määratledes samas ka sanktsioonid ja tagasimaksed;

| 57. | soovitab võtta kasutusele selektiivsemad ja keskkonnahoidlikumad kalastamisviisid. Nende probleemidega võitlemiseks tehtavates jõupingutustes tuleb siiski arvesse võtta konkreetseid piirkondlikke tegureid; |
| --- | --- |

57.

soovitab võtta kasutusele selektiivsemad ja keskkonnahoidlikumad kalastamisviisid. Nende probleemidega võitlemiseks tehtavates jõupingutustes tuleb siiski arvesse võtta konkreetseid piirkondlikke tegureid;

Välismõõde

| 58. | leiab, et ühise kalanduspoliitika välismõõtme peamine eesmärk peaks olema kolmandate riikidega majanduslike ja koostöösuhete loomine mittediskrimineerimise ja vastastikuse kasu põhimõttel ning säästva ja vastutustundliku kalanduse seisukohast lähtudes; |
| --- | --- |

58.

leiab, et ühise kalanduspoliitika välismõõtme peamine eesmärk peaks olema kolmandate riikidega majanduslike ja koostöösuhete loomine mittediskrimineerimise ja vastastikuse kasu põhimõttel ning säästva ja vastutustundliku kalanduse seisukohast lähtudes;

| 59. | nõustub komisjoni hinnanguga, et ELi laevastiku kohaloleku säilitamine rahvusvahelisel tasandil on oma tähtsust kaotanud; |
| --- | --- |

59.

nõustub komisjoni hinnanguga, et ELi laevastiku kohaloleku säilitamine rahvusvahelisel tasandil on oma tähtsust kaotanud;

| 60. | tervitab komisjoni otsust asendada põhimõte „maksa, püüa, lahku” kalandusalaste partnerluslepingute põhimõttega, mille aluseks on üldisem lähenemisviis, mis parandab koostööd, juhtimist ja ühenduse investeeringute õiguskindlust väljaspool ELi. Tuleb säilitada kalanduslepingud kolmandate riikidega, et kalandustööstust sujuvamalt kohandada, ning need peavad sisaldama vesiviljelust, investeeringuid ja koostööd kui arengut toetavaid vahendeid; |
| --- | --- |

60.

tervitab komisjoni otsust asendada põhimõte „maksa, püüa, lahku” kalandusalaste partnerluslepingute põhimõttega, mille aluseks on üldisem lähenemisviis, mis parandab koostööd, juhtimist ja ühenduse investeeringute õiguskindlust väljaspool ELi. Tuleb säilitada kalanduslepingud kolmandate riikidega, et kalandustööstust sujuvamalt kohandada, ning need peavad sisaldama vesiviljelust, investeeringuid ja koostööd kui arengut toetavaid vahendeid;

| 61. | toetab ettepanekut uurida piirkondliku koostöö vormide kehtestamist, iseäranis ajal, mil piirkondlikku integratsiooni propageeritakse arenguvahendina; |
| --- | --- |

61.

toetab ettepanekut uurida piirkondliku koostöö vormide kehtestamist, iseäranis ajal, mil piirkondlikku integratsiooni propageeritakse arenguvahendina;

| 62. | rõhutab piirkondlike kalandusorganisatsioonide pädevust kalanduse juhtimisel ning nõuab ELile suuremat esindatust ja kaalu otsuste tegemisel neis organisatsioonides, nii et esindatus vastaks konkreetsetele kriteeriumidele, nt ELi rahvaarv või riikide arv; |
| --- | --- |

62.

rõhutab piirkondlike kalandusorganisatsioonide pädevust kalanduse juhtimisel ning nõuab ELile suuremat esindatust ja kaalu otsuste tegemisel neis organisatsioonides, nii et esindatus vastaks konkreetsetele kriteeriumidele, nt ELi rahvaarv või riikide arv;

| 63. | peab vajalikuks sõlmida rahvusvahelised kokkulepped kalanduse haldamiseks ja kontrollimiseks Vahemeres, Läänemeres ja teistes merepiirkondades, mis piirnevad ka ELi mittekuuluvate riikidega, nii et kõnealuses ökosüsteemis, mis on bioloogiliselt väga mitmekesine ning samas ilmselgelt haavatav, oleks võimalik tagada kalavarude tasakaalustatud kasutamine; |
| --- | --- |

63.

peab vajalikuks sõlmida rahvusvahelised kokkulepped kalanduse haldamiseks ja kontrollimiseks Vahemeres, Läänemeres ja teistes merepiirkondades, mis piirnevad ka ELi mittekuuluvate riikidega, nii et kõnealuses ökosüsteemis, mis on bioloogiliselt väga mitmekesine ning samas ilmselgelt haavatav, oleks võimalik tagada kalavarude tasakaalustatud kasutamine;

| 64. | toetab meetmete väljatöötamist, et kehtestada paremini integreeritud kontrollisüsteem, mis ühendaks olemasolevad kontrolli- ja seiresüsteemid, eelkõige Vahemere piirkonnas. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles käivitama esimest sellealast katseprojekti Vahemere piirkonnas ning laiendama seda edaspidi kogu Euroopale; |
| --- | --- |

64.

toetab meetmete väljatöötamist, et kehtestada paremini integreeritud kontrollisüsteem, mis ühendaks olemasolevad kontrolli- ja seiresüsteemid, eelkõige Vahemere piirkonnas. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles käivitama esimest sellealast katseprojekti Vahemere piirkonnas ning laiendama seda edaspidi kogu Euroopale;

| 65. | kutsub üles tihedamale koostööle liikmesriikide ja rannikuäärsete kolmandate riikide rannavalve vahel; |
| --- | --- |

65.

kutsub üles tihedamale koostööle liikmesriikide ja rannikuäärsete kolmandate riikide rannavalve vahel;

TEATIS „VESIVILJELUSE SÄÄSTVA TULEVIKU RAJAMINE”

Üldised märkused

| 66. | väljendab heameelt teatise „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine” (KOM(2009) 162 lõplik) üle, mis annab uue hoo Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale (KOM(2002) 511 lõplik), mis võimaldab vastata väljakutsetele, eelkõige seoses tootmise keskkonnasäästvuse ning toodete kvaliteedi ja ohutusega, ning realiseerida seeläbi vesiviljeluse olulist arengupotentsiaali; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt teatise „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine” (KOM(2009) 162 lõplik) üle, mis annab uue hoo Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale (KOM(2002) 511 lõplik), mis võimaldab vastata väljakutsetele, eelkõige seoses tootmise keskkonnasäästvuse ning toodete kvaliteedi ja ohutusega, ning realiseerida seeläbi vesiviljeluse olulist arengupotentsiaali;

| 67. | leiab, et ELi vesiviljelus aitab varustada ELi turgu kalatoodetega ajal, mil nende puudujääk üha kasvab kalapüügi kahaneva panuse tõttu ning nõudmine nende toodete järele suureneb; |
| --- | --- |

67.

leiab, et ELi vesiviljelus aitab varustada ELi turgu kalatoodetega ajal, mil nende puudujääk üha kasvab kalapüügi kahaneva panuse tõttu ning nõudmine nende toodete järele suureneb;

| 68. | on teadlik vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikust tähtsusest mõnes piirkonnas, sest see on loonud ligikaudu 65 000 töökohta ja toodab üle 3 miljardi euro suurust käivet; |
| --- | --- |

68.

on teadlik vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikust tähtsusest mõnes piirkonnas, sest see on loonud ligikaudu 65 000 töökohta ja toodab üle 3 miljardi euro suurust käivet;

| 69. | on nõus, et vesiviljelust on vaja ka edaspidi edendada, ning toetab komisjoni, nõukogu ja parlamendi tehtud algatusi, millega soodustatakse vesiviljelussektori kasvu ühise kalanduspoliitika raames; |
| --- | --- |

69.

on nõus, et vesiviljelust on vaja ka edaspidi edendada, ning toetab komisjoni, nõukogu ja parlamendi tehtud algatusi, millega soodustatakse vesiviljelussektori kasvu ühise kalanduspoliitika raames;

| 70. | jagab komisjoni seisukohta, et ELi vesiviljelussektoril on hulk probleeme, mis takistavad selle kasvu: nt piiratud juurdepääs arenguks vajalikule asukohale, raskused litsentside saamisel, tänapäeval veel vähe organiseerunud tööstusharu killustatus ning piiratud juurdepääs kapitalile. Samuti avaldab mõju ELi õigusnormide rangus, mis põhjustab konkurentsivõime vähenemist Aasiast ja Lõuna-Ameerikast pärit tootjatega konkureerimisel; |
| --- | --- |

70.

jagab komisjoni seisukohta, et ELi vesiviljelussektoril on hulk probleeme, mis takistavad selle kasvu: nt piiratud juurdepääs arenguks vajalikule asukohale, raskused litsentside saamisel, tänapäeval veel vähe organiseerunud tööstusharu killustatus ning piiratud juurdepääs kapitalile. Samuti avaldab mõju ELi õigusnormide rangus, mis põhjustab konkurentsivõime vähenemist Aasiast ja Lõuna-Ameerikast pärit tootjatega konkureerimisel;

| 71. | tervitab rahalisi jõupingutusi, mida EL on teinud struktuuripoliitika raames, et soodustada vesiviljeluse säästvat arengut, ning teeb ettepaneku viia kalandussektoris sisse nõuetele vastavuse põhimõte, kehtestades konkreetsed keskkonna, toiduohutuse, loomade heaolu jne kriteeriumid. Nende kriteeriumide mittetäitmisel piiratakse juurdepääsu avaliku sektori toetustele ja/või keelatakse see hoopis; |
| --- | --- |

71.

tervitab rahalisi jõupingutusi, mida EL on teinud struktuuripoliitika raames, et soodustada vesiviljeluse säästvat arengut, ning teeb ettepaneku viia kalandussektoris sisse nõuetele vastavuse põhimõte, kehtestades konkreetsed keskkonna, toiduohutuse, loomade heaolu jne kriteeriumid. Nende kriteeriumide mittetäitmisel piiratakse juurdepääsu avaliku sektori toetustele ja/või keelatakse see hoopis;

Märkused algatuse kohta

ELi vesiviljelustööstuse tuleviku rajamine

| 72. | on nõus, et EL peab kehtestama meetmete paketi, millega soodustada kõnealuse tööstusharu konkurentsivõimelist arengut ning rahuldada seeläbi kasvavat nõudlust kalatoodete järele. Seda nõudlust ei ole võimalik rahuldada looduses elavate kalavarudega; |
| --- | --- |

72.

on nõus, et EL peab kehtestama meetmete paketi, millega soodustada kõnealuse tööstusharu konkurentsivõimelist arengut ning rahuldada seeläbi kasvavat nõudlust kalatoodete järele. Seda nõudlust ei ole võimalik rahuldada looduses elavate kalavarudega;

| 73. | nõustub sellega, et just EL peaks juhtima seda nn sinist revolutsiooni nii kalakasvatuses kui ka tehnoloogias ja uuendustegevuses. Samuti tuleks ELi tasandil luua sertifitseerimisasutused, mis tagavad ELi vesiviljelustoodete tipptaseme. On seisukohal, et EL peaks võtma endale juhirolli keskkonnahoidlike kalakasvatusmeetodite arendamisel ning edendama vesiviljelust üksnes neis piirkondades, kus see on võimalik ökoloogiliselt jätkusuutlikul viisil ning kus on võimalik tagada merekeskkonna säilimine ka tulevikus.; |
| --- | --- |

73.

nõustub sellega, et just EL peaks juhtima seda nn sinist revolutsiooni nii kalakasvatuses kui ka tehnoloogias ja uuendustegevuses. Samuti tuleks ELi tasandil luua sertifitseerimisasutused, mis tagavad ELi vesiviljelustoodete tipptaseme. On seisukohal, et EL peaks võtma endale juhirolli keskkonnahoidlike kalakasvatusmeetodite arendamisel ning edendama vesiviljelust üksnes neis piirkondades, kus see on võimalik ökoloogiliselt jätkusuutlikul viisil ning kus on võimalik tagada merekeskkonna säilimine ka tulevikus.;

| 74. | tervitab komisjoni algatust luua vesiviljeluse edendamiseks sobiv poliitika- ja tegevusraamistik, mis aitaks eemaldada takistused riiklike õigusaktide tasandil, eriti seoses vesiviljeluse harrastamisega rannikualadel võrdsetel alustel muude tegevustega ja seoses lubade andmisega, ning rajaks teed kõnealuse strateegilise tööstusharu arengule; |
| --- | --- |

74.

tervitab komisjoni algatust luua vesiviljeluse edendamiseks sobiv poliitika- ja tegevusraamistik, mis aitaks eemaldada takistused riiklike õigusaktide tasandil, eriti seoses vesiviljeluse harrastamisega rannikualadel võrdsetel alustel muude tegevustega ja seoses lubade andmisega, ning rajaks teed kõnealuse strateegilise tööstusharu arengule;

| 75. | palub komisjonil koos liikmesriikidega koostada 2010. aastaks suunised, mis sisaldaksid teavet vesiviljeluse kasvu piirangute kohta, määratledes need piirkondade kaupa ja toetades aruannete koostamist integreeritud merenduspoliitika raames, vesiviljeluse arenduspiirkondade loomist ning vajalike sadamainfrastruktuuride rajamist; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil koos liikmesriikidega koostada 2010. aastaks suunised, mis sisaldaksid teavet vesiviljeluse kasvu piirangute kohta, määratledes need piirkondade kaupa ja toetades aruannete koostamist integreeritud merenduspoliitika raames, vesiviljeluse arenduspiirkondade loomist ning vajalike sadamainfrastruktuuride rajamist;

| 76. | palub lihtsustada juurdepääsu kindlustuslepingutele, et toetada ja mitte õõnestada kõnealuse tööstusharu tootjate tihti haavatavat majanduslikku seisu; |
| --- | --- |

76.

palub lihtsustada juurdepääsu kindlustuslepingutele, et toetada ja mitte õõnestada kõnealuse tööstusharu tootjate tihti haavatavat majanduslikku seisu;

ELi vesiviljelustoodete konkurentsivõime edendamine

| 77. | pooldab Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi (EATIP) loomist, sest see võimaldab Euroopa vesiviljelusel säilitada juhirolli maailmas ning annab tööstusharule strateegilisi teadus- ja arendustegevuse suuniseid, edendades säästva kalanduse ja vesiviljeluse meetodite väljatöötamist; |
| --- | --- |

77.

pooldab Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi (EATIP) loomist, sest see võimaldab Euroopa vesiviljelusel säilitada juhirolli maailmas ning annab tööstusharule strateegilisi teadus- ja arendustegevuse suuniseid, edendades säästva kalanduse ja vesiviljeluse meetodite väljatöötamist;

| 78. | teeb ettepaneku toetada EATIPi, mis edendaks teadus- ja arendustegevust eesmärgiga töötada välja säästva kalanduse ja vesiviljeluse meetodid, ning soodustada riiklike platvormide võrgustiku moodustamist vesiviljeluse, kalanduse ja okeanograafia jaoks, et edastada teadus- ja arendustegevuse muresid rohujuure tasandilt ülespoole ning levitada uuendusi ja uusi tehnoloogiaid ülevalt alla rohujuure tasandile; |
| --- | --- |

78.

teeb ettepaneku toetada EATIPi, mis edendaks teadus- ja arendustegevust eesmärgiga töötada välja säästva kalanduse ja vesiviljeluse meetodid, ning soodustada riiklike platvormide võrgustiku moodustamist vesiviljeluse, kalanduse ja okeanograafia jaoks, et edastada teadus- ja arendustegevuse muresid rohujuure tasandilt ülespoole ning levitada uuendusi ja uusi tehnoloogiaid ülevalt alla rohujuure tasandile;

| 79. | rõhutab mereala ruumilise planeerimise olulisust, et leida selle majandustegevuse jaoks asukoht ja anda sellekohaseid suuniseid. Ruumi asjakohane planeerimine võimaldab kavandada vesiviljeluse kasvu, hinnata selle tootmispotentsiaali, vältida konflikte teiste ranniku- või sisemaapiirkondade kasutajatega ning edendada tegevuse ja seda ümbritseva keskkonna vastasmõju kõnealusest tegevusest kõige enam sõltuvates piirkondades. Sealjuures tuleb silmas pidada keskkonnasäästlikkust ning sotsiaalset, majanduslikku ja turu jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

79.

rõhutab mereala ruumilise planeerimise olulisust, et leida selle majandustegevuse jaoks asukoht ja anda sellekohaseid suuniseid. Ruumi asjakohane planeerimine võimaldab kavandada vesiviljeluse kasvu, hinnata selle tootmispotentsiaali, vältida konflikte teiste ranniku- või sisemaapiirkondade kasutajatega ning edendada tegevuse ja seda ümbritseva keskkonna vastasmõju kõnealusest tegevusest kõige enam sõltuvates piirkondades. Sealjuures tuleb silmas pidada keskkonnasäästlikkust ning sotsiaalset, majanduslikku ja turu jätkusuutlikkust;

| 80. | toetab kvaliteedi- ja informatiivse märgistamise standardite kehtestamist ja rakendamist Euroopa Liidus ning rahvusvahelist koostööd märgistamise ja sertifitseerimise vallas; |
| --- | --- |

80.

toetab kvaliteedi- ja informatiivse märgistamise standardite kehtestamist ja rakendamist Euroopa Liidus ning rahvusvahelist koostööd märgistamise ja sertifitseerimise vallas;

| 81. | nõustub sellega, et on vaja laiendada vesiviljeluse rahvusvahelist mõõdet ja panna alus haiguste kontrollimise kavadele, mis tagavad loomakasvatuse seisukohalt ohutud tooted; |
| --- | --- |

81.

nõustub sellega, et on vaja laiendada vesiviljeluse rahvusvahelist mõõdet ja panna alus haiguste kontrollimise kavadele, mis tagavad loomakasvatuse seisukohalt ohutud tooted;

| 82. | kutsub üles tegema rahalisi jõupingutusi, mis oleksid vastavuses ELi vesiviljeluse väljakutsetega ja sektori suhtes tekkivate ootustega; |
| --- | --- |

82.

kutsub üles tegema rahalisi jõupingutusi, mis oleksid vastavuses ELi vesiviljeluse väljakutsetega ja sektori suhtes tekkivate ootustega;

| 83. | palub analüüsida merenduse-kalanduse ja vesiviljeluse alase koolituse olukorda ning hinnata sellekohaseid vajadusi keskpikas perspektiivis. Kutsub seepärast üles kehtestama Euroopa töötajate vaba liikumise raamistikus liikmesriikidele suunised, mis aitavad kaasa kõnealuses sektoris pakutava koolituse edendamisele ja vesiviljeluse propageerimisele Euroopas; |
| --- | --- |

83.

palub analüüsida merenduse-kalanduse ja vesiviljeluse alase koolituse olukorda ning hinnata sellekohaseid vajadusi keskpikas perspektiivis. Kutsub seepärast üles kehtestama Euroopa töötajate vaba liikumise raamistikus liikmesriikidele suunised, mis aitavad kaasa kõnealuses sektoris pakutava koolituse edendamisele ja vesiviljeluse propageerimisele Euroopas;

Säästva vesiviljeluse kasvuks tingimuste loomine

| 84. | jagab ELi kohustust tagada vesiviljeluse kooskõla keskkonnaga. Selleks tuleb võimaldada kvaliteetsete, tervislike ja ohutute toodete tootmine, kehtestada tootmispiirkondades kaitsemeetmed vastavalt vee raamdirektiivile nr 2000/60/EÜ, milles kutsuti liikmesriike üles kehtestatud tähtajaks oma veekeskkonda parandama, ja integreeritud merenduspoliitikale ning võtta meetmeid, mis võimaldaksid kontrollida põgenema pääsenud kalade küsimuses toimuvat arengut; |
| --- | --- |

84.

jagab ELi kohustust tagada vesiviljeluse kooskõla keskkonnaga. Selleks tuleb võimaldada kvaliteetsete, tervislike ja ohutute toodete tootmine, kehtestada tootmispiirkondades kaitsemeetmed vastavalt vee raamdirektiivile nr 2000/60/EÜ, milles kutsuti liikmesriike üles kehtestatud tähtajaks oma veekeskkonda parandama, ja integreeritud merenduspoliitikale ning võtta meetmeid, mis võimaldaksid kontrollida põgenema pääsenud kalade küsimuses toimuvat arengut;

| 85. | leiab, et vesiviljelusloomade kasvatamise jätkusuutlikuks arenguks tuleb võtta meetmeid loomade tervishoiu ja heaolu valdkonnas, muuta vesiviljeluse jaoks kättesaadavaks uued veterinaarravimid ning tagada kvaliteetne ja keskkonnahoidlik sööt; |
| --- | --- |

85.

leiab, et vesiviljelusloomade kasvatamise jätkusuutlikuks arenguks tuleb võtta meetmeid loomade tervishoiu ja heaolu valdkonnas, muuta vesiviljeluse jaoks kättesaadavaks uued veterinaarravimid ning tagada kvaliteetne ja keskkonnahoidlik sööt;

| 86. | kutsub üles vaatama läbi vesiviljelusloomade loomatervishoiunõudeid käsitleva direktiivi 2006/88 liikmesriikides rakendamise seisu ning looma geograafilise informatsiooni süsteemi vesiviljelustoodete haiguste kohta kogu maailmas; |
| --- | --- |

86.

kutsub üles vaatama läbi vesiviljelusloomade loomatervishoiunõudeid käsitleva direktiivi 2006/88 liikmesriikides rakendamise seisu ning looma geograafilise informatsiooni süsteemi vesiviljelustoodete haiguste kohta kogu maailmas;

| 87. | kutsub üles võtma vastu õigusakti vesiviljelustoodete registri loomise kohta, mis tagaks ametiasutustele ajakohase ülevaate vesiviljelustoodangust, lubatud külvist ja selle päritolust, külvi tihedusest ja kavandatavatest terviseprogrammidest; |
| --- | --- |

87.

kutsub üles võtma vastu õigusakti vesiviljelustoodete registri loomise kohta, mis tagaks ametiasutustele ajakohase ülevaate vesiviljelustoodangust, lubatud külvist ja selle päritolust, külvi tihedusest ja kavandatavatest terviseprogrammidest;

| 88. | peab vajalikuks koostada mudeleid ja protokolle noorkalade vettelaskmise taotluste ja lubade kohta, haigusavalduste, põgenema pääsemise teadete, toodangust teavitamise, keskkonna järelevalve kavade hindamise ning kalade maanteid ja veeteid pidi transportimise jälgimise ja nende sanitaarseisundi dokumenteerimise kohta, nagu toimub teiste toiduks tarvitatavate liikide puhul; |
| --- | --- |

88.

peab vajalikuks koostada mudeleid ja protokolle noorkalade vettelaskmise taotluste ja lubade kohta, haigusavalduste, põgenema pääsemise teadete, toodangust teavitamise, keskkonna järelevalve kavade hindamise ning kalade maanteid ja veeteid pidi transportimise jälgimise ja nende sanitaarseisundi dokumenteerimise kohta, nagu toimub teiste toiduks tarvitatavate liikide puhul;

| 89. | kutsub üles andma suurema rahalise panuse keskkonnakontrollide läbiviimiseks kalafarmides, loomatervishoiu parandamiseks mõeldud programmide arendamiseks, vesiviljelusmeetodite kohandamiseks vastavalt loomade heaolule, veterinaarravimeid käsitlevaks uurimistööks ning kalasööda tootmisel kasutatavate alternatiivsete toormaterjalide uurimiseks; |
| --- | --- |

89.

kutsub üles andma suurema rahalise panuse keskkonnakontrollide läbiviimiseks kalafarmides, loomatervishoiu parandamiseks mõeldud programmide arendamiseks, vesiviljelusmeetodite kohandamiseks vastavalt loomade heaolule, veterinaarravimeid käsitlevaks uurimistööks ning kalasööda tootmisel kasutatavate alternatiivsete toormaterjalide uurimiseks;

| 90. | toetab tarbijate tervisekaitse tagamist ja veekeskkonnast saadud toidu tervislikkuse tunnustamist; |
| --- | --- |

90.

toetab tarbijate tervisekaitse tagamist ja veekeskkonnast saadud toidu tervislikkuse tunnustamist;

Sektori maine ja juhtimise parandamine

| 91. | toetab algatust edendada vesiviljelussektori juhtimist, et parandada vesiviljeluse mainet ning luua ELis ühesugused tingimused, mis soodustaksid vesiviljeluse säästvat arengut. Seepärast soovitab komitee komisjonil koostada suunised vesiviljelus- ja kalandussektori juhtimise parandamiseks; |
| --- | --- |

91.

toetab algatust edendada vesiviljelussektori juhtimist, et parandada vesiviljeluse mainet ning luua ELis ühesugused tingimused, mis soodustaksid vesiviljeluse säästvat arengut. Seepärast soovitab komitee komisjonil koostada suunised vesiviljelus- ja kalandussektori juhtimise parandamiseks;

| 92. | peab õigeks ettepanekut rakendada ELi õigusnorme tasakaalustatult, levitades teadmisi ELi vahendite kohta ja laiendades nende rakendamist, lihtsustades veelgi haldusmenetlusi ja vähendades halduskoormust; |
| --- | --- |

92.

peab õigeks ettepanekut rakendada ELi õigusnorme tasakaalustatult, levitades teadmisi ELi vahendite kohta ja laiendades nende rakendamist, lihtsustades veelgi haldusmenetlusi ja vähendades halduskoormust;

| 93. | nõustub komisjoniga selles, et vesiviljelussektoris on vaja tagada asjakohane tegevuse järelevalve koos usaldusväärse statistika, üldiste ja ühtlustatud näitajate ning turuhindade avaliku võrgustikuga; |
| --- | --- |

93.

nõustub komisjoniga selles, et vesiviljelussektoris on vaja tagada asjakohane tegevuse järelevalve koos usaldusväärse statistika, üldiste ja ühtlustatud näitajate ning turuhindade avaliku võrgustikuga;

| 94. | teeb ettepaneku, et komisjon peaks looma Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri juurde vesiviljeluse hindamise ja järelevalve üksuse; |
| --- | --- |

94.

teeb ettepaneku, et komisjon peaks looma Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri juurde vesiviljeluse hindamise ja järelevalve üksuse;

| 95. | rõhutab taas oskuste täiendamise ja koolituse olulisust, et oleks võimalik saavutada juhtimise kõrge tase; |
| --- | --- |

95.

rõhutab taas oskuste täiendamise ja koolituse olulisust, et oleks võimalik saavutada juhtimise kõrge tase;

| 96. | pakub ennast välja teabe levitamise foorumina ning vesiviljelusega seotud aspektide tutvustamise ja üldsuse kaasamise eest vastutajana, et anda koos komisjoniga panus vesiviljelussektori juhtimise parandamisse. |
| --- | --- |

96.

pakub ennast välja teabe levitamise foorumina ning vesiviljelusega seotud aspektide tutvustamise ja üldsuse kaasamise eest vastutajana, et anda koos komisjoniga panus vesiviljelussektori juhtimise parandamisse.

Brüssel, 4. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/45

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Metsapoliitika: eesmärk 20/20/20”

2010/C 141/09

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib heameelega, et EL on rakendanud mitmeid meetmeid ja poliitilisi algatusi, et kohustada liikmesriike viima oma metsapoliitika vastavusse ELi eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

märgib heameelega, et EL on rakendanud mitmeid meetmeid ja poliitilisi algatusi, et kohustada liikmesriike viima oma metsapoliitika vastavusse ELi eesmärkidega;

| — | toonitab, et metsa- ja puidusektoril on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele, ja leiab, et täiendavalt tuleks analüüsida heitkogustega kauplemise tulude võimalikku kasutamist selle valdkonna algatuste toetamiseks; |
| --- | --- |

—

toonitab, et metsa- ja puidusektoril on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele, ja leiab, et täiendavalt tuleks analüüsida heitkogustega kauplemise tulude võimalikku kasutamist selle valdkonna algatuste toetamiseks;

| — | rõhutab, et oluline on toetada multifunktsionaalset metsandust; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et oluline on toetada multifunktsionaalset metsandust;

| — | tervitab ELi algatusi metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise piiramiseks; komitee juhib tähelepanu asjaolule, et teatud osa ELis kasutatavast biomassist moodustavad hagu ning lehed ja okkad. Need sisaldavad peaaegu 90 % kõigist mikroelementidest, mida taimed kasutavad assimilatsiooniprotsessi ja puumassi kasvatamise käigus. Selle tagajärg võib olla biotoobi hävinemine; |
| --- | --- |

—

tervitab ELi algatusi metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise piiramiseks; komitee juhib tähelepanu asjaolule, et teatud osa ELis kasutatavast biomassist moodustavad hagu ning lehed ja okkad. Need sisaldavad peaaegu 90 % kõigist mikroelementidest, mida taimed kasutavad assimilatsiooniprotsessi ja puumassi kasvatamise käigus. Selle tagajärg võib olla biotoobi hävinemine;

| — | toetab täielikult kõiki stiimuleid kasutada puitu ja teisi metsasaaduseid, mis pärinevad säästvalt majandatud metsadest. See kehtib eelkõige energia ja toormaterjalide kohta. Komitee ärgitab eri otsustustasanditel kaaluma tähtpäeva kehtestamist sertifitseerimise kohustuslikuks muutmiseks kogu ELis; |
| --- | --- |

—

toetab täielikult kõiki stiimuleid kasutada puitu ja teisi metsasaaduseid, mis pärinevad säästvalt majandatud metsadest. See kehtib eelkõige energia ja toormaterjalide kohta. Komitee ärgitab eri otsustustasanditel kaaluma tähtpäeva kehtestamist sertifitseerimise kohustuslikuks muutmiseks kogu ELis;

| — | soovitab toetada piirkondi, kes rakendavad kliimamuutuste leevendamiseks säästvat metsapoliitikat: ettevõtetele suunatud stiimulite pakkumine maksusoodustuste vormis, innovatsioonitoetused, eelislepingud metsandustoodangu müümiseks, tehniline ja tehnoloogiline abi ning keskkonnakaitsetoetused. |
| --- | --- |

—

soovitab toetada piirkondi, kes rakendavad kliimamuutuste leevendamiseks säästvat metsapoliitikat: ettevõtetele suunatud stiimulite pakkumine maksusoodustuste vormis, innovatsioonitoetused, eelislepingud metsandustoodangu müümiseks, tehniline ja tehnoloogiline abi ning keskkonnakaitsetoetused.

| Raportöör | : | Adam Banaszak (PL/UEN-EA), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Adam Banaszak (PL/UEN-EA), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE:

Peamised soovitused

| 1. | märgib, et metsad, mille biomassis neeldub ligikaudu pool maailma süsinikdioksiidist, aitavad võidelda kliimamuutuste vastu. See tähendab, et metsade hävitamine ja metsade seisundi halvenemine kujutatavad tõsist ohtu meie keskkonnale ja kliimale. Seega on eluliselt vajalik järgida säästvat metsapoliitikat; |
| --- | --- |

1.

märgib, et metsad, mille biomassis neeldub ligikaudu pool maailma süsinikdioksiidist, aitavad võidelda kliimamuutuste vastu. See tähendab, et metsade hävitamine ja metsade seisundi halvenemine kujutatavad tõsist ohtu meie keskkonnale ja kliimale. Seega on eluliselt vajalik järgida säästvat metsapoliitikat;

| 2. | leiab, et looduslike ökosüsteemide tasakaal on habras ning taimede ja loomade mitmekesisus on meie tervise ja heaolu seisukohast otsustava tähtsusega. Põlised/looduslikud metsamaad on olulised elupaigad ning neid tuleb hallata metsa- ja piirkondlikke seadusi järgides. Seepärast peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus otsustada mitte lubada geneetiliselt muundatud puu- ja taimeliikide istutamist; |
| --- | --- |

2.

leiab, et looduslike ökosüsteemide tasakaal on habras ning taimede ja loomade mitmekesisus on meie tervise ja heaolu seisukohast otsustava tähtsusega. Põlised/looduslikud metsamaad on olulised elupaigad ning neid tuleb hallata metsa- ja piirkondlikke seadusi järgides. Seepärast peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus otsustada mitte lubada geneetiliselt muundatud puu- ja taimeliikide istutamist;

| 3. | on rahul sellega, et komisjon edendab metsade biomassi kasutamist energia tootmiseks ning hindab alalise metsakomitee toetust sellele tegevusele. See on viinud nimetatud allikast toodetud taastuvenergia osakaalu suurenemiseni, mis on praegu ikkagi veel liiga tagasihoidlik. Samal ajal juhib komitee tähelepanu asjaolule, et teatud osa ELis kasutatavast biomassist moodustavad hagu ning lehed ja okkad. Need sisaldavad peaaegu 90 % kõigist mikroelementidest, mida taimed kasutavad assimilatsiooniprotsessi ja puumassi kasvatamise käigus. Selle liiga suur osakaal võib viia biotoobi hävimiseni. Sellega tuleb arvestada ka metsa ülestöötamise meetodite valikul. Kriitilistes, juba toitainevaestes metsa kasvukohtades peaksid oksad ja ladvatükid jääma raiekohta või siis metsaalale; |
| --- | --- |

3.

on rahul sellega, et komisjon edendab metsade biomassi kasutamist energia tootmiseks ning hindab alalise metsakomitee toetust sellele tegevusele. See on viinud nimetatud allikast toodetud taastuvenergia osakaalu suurenemiseni, mis on praegu ikkagi veel liiga tagasihoidlik. Samal ajal juhib komitee tähelepanu asjaolule, et teatud osa ELis kasutatavast biomassist moodustavad hagu ning lehed ja okkad. Need sisaldavad peaaegu 90 % kõigist mikroelementidest, mida taimed kasutavad assimilatsiooniprotsessi ja puumassi kasvatamise käigus. Selle liiga suur osakaal võib viia biotoobi hävimiseni. Sellega tuleb arvestada ka metsa ülestöötamise meetodite valikul. Kriitilistes, juba toitainevaestes metsa kasvukohtades peaksid oksad ja ladvatükid jääma raiekohta või siis metsaalale;

| 4. | toonitab, et metsa- ja puidusektoril on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele, mida ei ole veel täielikult ärakasutatud, eelkõige tuleks oluliselt suurendada metsa biomassi osakaalu selle kasutamisel tooraine ja materjalina ning energia tootmiseks, sealhulgas kiiresti kasvavate puude istanduste abil. Komitee tõdeb, et puidu kasutamine toorainena ja energia tootmiseks aitab pidurdada kliimamuutusi, kuna puit aitab säilitada süsinikdioksiidi (puit kui süsinikdioksiidi neeldaja), säästab teiste ehitusmaterjalidega võrreldes tootmisenergiat, säästab talvel kütteenergiat ja suvel jahutusenergiat (puit isolatsioonimaterjalina) ning asendab fossiilenergiaallikaid soojuse ja elektri tootmisel (puit kui kütteaine, kasutatud puidu termiline taaskasutamine). Täiendavalt tuleks analüüsida heitkogustega kauplemise tulude võimalikku kasutamist nende ja teiste algatuste toetamiseks; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et metsa- ja puidusektoril on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele, mida ei ole veel täielikult ärakasutatud, eelkõige tuleks oluliselt suurendada metsa biomassi osakaalu selle kasutamisel tooraine ja materjalina ning energia tootmiseks, sealhulgas kiiresti kasvavate puude istanduste abil. Komitee tõdeb, et puidu kasutamine toorainena ja energia tootmiseks aitab pidurdada kliimamuutusi, kuna puit aitab säilitada süsinikdioksiidi (puit kui süsinikdioksiidi neeldaja), säästab teiste ehitusmaterjalidega võrreldes tootmisenergiat, säästab talvel kütteenergiat ja suvel jahutusenergiat (puit isolatsioonimaterjalina) ning asendab fossiilenergiaallikaid soojuse ja elektri tootmisel (puit kui kütteaine, kasutatud puidu termiline taaskasutamine). Täiendavalt tuleks analüüsida heitkogustega kauplemise tulude võimalikku kasutamist nende ja teiste algatuste toetamiseks;

| 5. | peab vajalikuks metsanduse mõistlikku elavdamist puidutootmise tõhustamiseks, mis tooks samas kaasa puiduenergia hulga suurenemise; |
| --- | --- |

5.

peab vajalikuks metsanduse mõistlikku elavdamist puidutootmise tõhustamiseks, mis tooks samas kaasa puiduenergia hulga suurenemise;

| 6. | märgib, et ühise metsapoliitika puudumisel võib pidada sammuks õiges suunas seda, et Euroopa Komisjon võttis vastu metsanduse tegevuskava aastateks 2007–2011. Komitee soovib siiski, et viivitamata alustataks tööd Euroopa Komisjoni valdkonnaüleste metsandusmeetmete lisamiseks asjakohasesse õiguslikku ja struktuurilisse raamistikku, et võimaldada tegevuse kooskõlastamist selles valdkonnas pärast 2011. aastat. Lisaks järgnevateks aastateks tegevuskava visandamisele võiks luua Euroopa Liidu metsapoliitika koordineerimisasutuse; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ühise metsapoliitika puudumisel võib pidada sammuks õiges suunas seda, et Euroopa Komisjon võttis vastu metsanduse tegevuskava aastateks 2007–2011. Komitee soovib siiski, et viivitamata alustataks tööd Euroopa Komisjoni valdkonnaüleste metsandusmeetmete lisamiseks asjakohasesse õiguslikku ja struktuurilisse raamistikku, et võimaldada tegevuse kooskõlastamist selles valdkonnas pärast 2011. aastat. Lisaks järgnevateks aastateks tegevuskava visandamisele võiks luua Euroopa Liidu metsapoliitika koordineerimisasutuse;

| 7. | toetab teavitus- ja koolituskursuste pakkumist metsaomanikele selle kohta, milliseid võimalusi pakub metsandus, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõtetega ja mille puhul võetakse seega arvesse nii bioloogilise mitmekesisuse kaitset kui ka kvaliteetsete puude tootmist ning energiatootmiseks kasutatavate kiiresti kasvavate puude aretamist Komitee soovitab anda metsaomanikele nende eesmärkide saavutamiseks igakülgset nii nõustamisalast kui ka majanduslikku abi; |
| --- | --- |

7.

toetab teavitus- ja koolituskursuste pakkumist metsaomanikele selle kohta, milliseid võimalusi pakub metsandus, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõtetega ja mille puhul võetakse seega arvesse nii bioloogilise mitmekesisuse kaitset kui ka kvaliteetsete puude tootmist ning energiatootmiseks kasutatavate kiiresti kasvavate puude aretamist Komitee soovitab anda metsaomanikele nende eesmärkide saavutamiseks igakülgset nii nõustamisalast kui ka majanduslikku abi;

| 8. | toetab teadusuuringuid ja algatusi, mille eesmärk on välja töötada puidu kasutamise ja tootmise tänapäevased tehnoloogiad, mis tekitaksid keskkonnale vähem kahju kui traditsioonilised meetodid (sh puude istutamine energiatootmise eesmärgil) ning mis võimaldaksid edendada säästvat arengut ja vähendada samas ka halduskulusid; |
| --- | --- |

8.

toetab teadusuuringuid ja algatusi, mille eesmärk on välja töötada puidu kasutamise ja tootmise tänapäevased tehnoloogiad, mis tekitaksid keskkonnale vähem kahju kui traditsioonilised meetodid (sh puude istutamine energiatootmise eesmärgil) ning mis võimaldaksid edendada säästvat arengut ja vähendada samas ka halduskulusid;

| 9. | komitee tervitab ja väärtustab olemasolevate vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide saavutusi, toetab nende jätkumist ja soovitab neid ulatuslikult toetada teiste meetmetega, sh rahaliste vahenditega. Sertifitseerimine võiks hiljem muutuda ka vahendiks, mis aitab piirata kauplemist ebaseaduslikku päritolu puidu ja puidutoodetega. Komitee leiab, et see peaks olema osa ulatuslikumast jõupingutusest sertifitseerimiseks ülemaailmsel tasandil. Komitee soovitab, et kooskõlas selliste algatustega, nagu metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT), muudetaks ebaseaduslikuks importida või omada puitu, mis on toodetud ebaseaduslikult väljaspool ELi. Komitee märgib siiski, et sertifitseerimise ning Natura 2000 võrgustikuga liitumise õiguslikud ja majanduslikud tingimused erinevad liikmesriigiti ja piirkonniti märkimisväärselt. Komitee viitab ka asjaolule, et puidutoodete sertifitseerimine ei toeta alati optimaalselt kaitsealade majandamise üldiste eesmärkide täitmist. Seepärast soovitab komitee soovitab neid erinevusi ning nõudeid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega arvesse võtta; |
| --- | --- |

9.

komitee tervitab ja väärtustab olemasolevate vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide saavutusi, toetab nende jätkumist ja soovitab neid ulatuslikult toetada teiste meetmetega, sh rahaliste vahenditega. Sertifitseerimine võiks hiljem muutuda ka vahendiks, mis aitab piirata kauplemist ebaseaduslikku päritolu puidu ja puidutoodetega. Komitee leiab, et see peaks olema osa ulatuslikumast jõupingutusest sertifitseerimiseks ülemaailmsel tasandil. Komitee soovitab, et kooskõlas selliste algatustega, nagu metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT), muudetaks ebaseaduslikuks importida või omada puitu, mis on toodetud ebaseaduslikult väljaspool ELi. Komitee märgib siiski, et sertifitseerimise ning Natura 2000 võrgustikuga liitumise õiguslikud ja majanduslikud tingimused erinevad liikmesriigiti ja piirkonniti märkimisväärselt. Komitee viitab ka asjaolule, et puidutoodete sertifitseerimine ei toeta alati optimaalselt kaitsealade majandamise üldiste eesmärkide täitmist. Seepärast soovitab komitee soovitab neid erinevusi ning nõudeid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega arvesse võtta;

| 10. | rõhutab, et oluline on toetada multifunktsionaalset metsandust, mis lisaks oma peamisele ülesandele – puidutootmisele – hõlmab ka teisi metsanduslikult ja majanduslikult väga olulisi tegevusi, nagu näiteks turism, heaolu ja kaitsega seotud ning puhketegevused, jaht ning metsamarjade ja teiste metsasaaduste (vaik, puukoor, kork jne) kogumine. Selliste tootmisega mitteseotud tegevuste majanduslikku tähtsust on võimalik tõsta, suurendades samal ajal looduslike elupaikade bioloogilist mitmekesisust, mis aitab kaasa maapiirkondade arengule; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et oluline on toetada multifunktsionaalset metsandust, mis lisaks oma peamisele ülesandele – puidutootmisele – hõlmab ka teisi metsanduslikult ja majanduslikult väga olulisi tegevusi, nagu näiteks turism, heaolu ja kaitsega seotud ning puhketegevused, jaht ning metsamarjade ja teiste metsasaaduste (vaik, puukoor, kork jne) kogumine. Selliste tootmisega mitteseotud tegevuste majanduslikku tähtsust on võimalik tõsta, suurendades samal ajal looduslike elupaikade bioloogilist mitmekesisust, mis aitab kaasa maapiirkondade arengule;

| 11. | juhib tähelepanu vajadusele kaasata ELi metsapoliitika otsustusprotsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu vajadusele kaasata ELi metsapoliitika otsustusprotsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

Kõige tõhusamad meetodid biomassi kasutamiseks energiatootmise eesmärgil

| 12. | soovitab olulisel määral suurendada ELi tasandi toetust kiiresti kasvavate puuliikide keskkonnasäästlikel meetoditel istutamisele energiatootmise eesmärgil. Nii loodaks täiendav tööturg, mis aitab maapiirkondi uuesti elavdada ja võib olla tähtis tegur mikropiirkondade majanduslikus arengus; |
| --- | --- |

12.

soovitab olulisel määral suurendada ELi tasandi toetust kiiresti kasvavate puuliikide keskkonnasäästlikel meetoditel istutamisele energiatootmise eesmärgil. Nii loodaks täiendav tööturg, mis aitab maapiirkondi uuesti elavdada ja võib olla tähtis tegur mikropiirkondade majanduslikus arengus;

| 13. | rõhutab eesmärkide 20/20/20 kontekstis, et kõik liikmesriigid peaksid ulatuslikult osalema biomassist energia tootmisel, et saavutada taastuvenergia sihtmäär kogu energiatootmises. Komitee rõhutab siiski, et puiduenergia arendamine peaks puudutama nii kütuse pakkuja rollis (metsade spetsiifiline haldamine vastavalt piirkonna omadustele) kui kütuse vajaja rollis (kohaliku puidukütuse turu elavdamine piirkonna riigiettevõtete ja eraettevõtjate kaudu) olevaid piirkondi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab eesmärkide 20/20/20 kontekstis, et kõik liikmesriigid peaksid ulatuslikult osalema biomassist energia tootmisel, et saavutada taastuvenergia sihtmäär kogu energiatootmises. Komitee rõhutab siiski, et puiduenergia arendamine peaks puudutama nii kütuse pakkuja rollis (metsade spetsiifiline haldamine vastavalt piirkonna omadustele) kui kütuse vajaja rollis (kohaliku puidukütuse turu elavdamine piirkonna riigiettevõtete ja eraettevõtjate kaudu) olevaid piirkondi;

| 14. | kutsub üles edendama senisest enam metsade biomassi kasutamist energiatootmiseks ja soovib, et seda kava toetaks alaline metsakomitee. Siiski soovitab komitee võtta meetmeid, et piirata kasutatavas biomassis hao ning lehtede ja okaste osakaalu; |
| --- | --- |

14.

kutsub üles edendama senisest enam metsade biomassi kasutamist energiatootmiseks ja soovib, et seda kava toetaks alaline metsakomitee. Siiski soovitab komitee võtta meetmeid, et piirata kasutatavas biomassis hao ning lehtede ja okaste osakaalu;

| 15. | märgib, et puidupõhise bioenergia tootmise ja kasutamise vastu üles näidatav huvi sõltub nii liikmesriikide maksusüsteemide jms kaudu loodud majanduslikest tingimustest kui ka sellest, millised on puidupõhise kütuse kasutamise edendamiseks eraldatavad toetused ja nende toetuste rõhuasetus. Sellised toetused aitavad kiirendada maapiirkondade arengut ning tuua kaasa nende piirkondade loodusliku keskkonna säästva arengu. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama, et nende maksupoliitika ei seaks biokütust võrreldes fossiilkütustega ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

15.

märgib, et puidupõhise bioenergia tootmise ja kasutamise vastu üles näidatav huvi sõltub nii liikmesriikide maksusüsteemide jms kaudu loodud majanduslikest tingimustest kui ka sellest, millised on puidupõhise kütuse kasutamise edendamiseks eraldatavad toetused ja nende toetuste rõhuasetus. Sellised toetused aitavad kiirendada maapiirkondade arengut ning tuua kaasa nende piirkondade loodusliku keskkonna säästva arengu. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama, et nende maksupoliitika ei seaks biokütust võrreldes fossiilkütustega ebasoodsamasse olukorda;

Soovitatavad tegevusvaldkonnad tegevuskavas aastateks 2007–2011

| 16. | tervitab ELi algatusi metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise piiramiseks, kuna see aitab võidelda nii kliimamuutuste kui ka süsinikdioksiidi sidumiseks vajalike piirkondade hävinemise vastu; |
| --- | --- |

16.

tervitab ELi algatusi metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise piiramiseks, kuna see aitab võidelda nii kliimamuutuste kui ka süsinikdioksiidi sidumiseks vajalike piirkondade hävinemise vastu;

| 17. | võtab rahuloluga teadmiseks metsade säilitamiseks loodud seiresüsteemi tulemused, kuna metsade seisukord ja elujõulisus aitavad omalt poolt tagada kasvuhoonegaaside kõrge neeldumismäära ja kliima stabiilsuse; |
| --- | --- |

17.

võtab rahuloluga teadmiseks metsade säilitamiseks loodud seiresüsteemi tulemused, kuna metsade seisukord ja elujõulisus aitavad omalt poolt tagada kasvuhoonegaaside kõrge neeldumismäära ja kliima stabiilsuse;

| 18. | juhib tähelepanu üha paranevatele metsahaldusmeetoditele paljudes liikmesriikides, kus vastavalt sertifitseerimise ja Natura 2000 eeskirjadele kogutakse asjakohasel viisil surnud orgaanilist materjali bioenergia tootmiseks, aidates nii ennetada metsatulekahjusid. Seejuures võetakse täiel määral arvesse säästva majanduse põhimõtteid ning metsapiirkondade multifunktsionaalsust; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu üha paranevatele metsahaldusmeetoditele paljudes liikmesriikides, kus vastavalt sertifitseerimise ja Natura 2000 eeskirjadele kogutakse asjakohasel viisil surnud orgaanilist materjali bioenergia tootmiseks, aidates nii ennetada metsatulekahjusid. Seejuures võetakse täiel määral arvesse säästva majanduse põhimõtteid ning metsapiirkondade multifunktsionaalsust;

| 19. | märgib heameelega, et EL on rakendanud mitmeid meetmeid ja poliitilisi algatusi, et kohustada liikmesriike viima oma metsapoliitika vastavusse ELi eesmärkidega; |
| --- | --- |

19.

märgib heameelega, et EL on rakendanud mitmeid meetmeid ja poliitilisi algatusi, et kohustada liikmesriike viima oma metsapoliitika vastavusse ELi eesmärkidega;

| 20. | soovitab eraldada maaelu arengu poliitika raames rohkem vahendeid olemasoleva metsa hooldamiseks ja parendamiseks, maa taasmetsastamiseks ja sellega seotud viljelemisprotsessideks, pidades seejuures silmas tõsiasja, et metsade pindala suurendamine tõstab süsinikdioksiidi neeldumist ning avaldab seega positiivset mõju kliima stabiilsusele. Seoses sellega jääb komitee oma nõudmise juurde, et kõnealune toetus oleks seotud tingimusega, et seetõttu ei väheneks bioloogiline mitmekesisus; |
| --- | --- |

20.

soovitab eraldada maaelu arengu poliitika raames rohkem vahendeid olemasoleva metsa hooldamiseks ja parendamiseks, maa taasmetsastamiseks ja sellega seotud viljelemisprotsessideks, pidades seejuures silmas tõsiasja, et metsade pindala suurendamine tõstab süsinikdioksiidi neeldumist ning avaldab seega positiivset mõju kliima stabiilsusele. Seoses sellega jääb komitee oma nõudmise juurde, et kõnealune toetus oleks seotud tingimusega, et seetõttu ei väheneks bioloogiline mitmekesisus;

| 21. | võtab arvesse, et mõningates ELi riikides või piirkondades on metsatulekahjud peamine oht metsa ökosüsteemide (mille moodustavad puud ja võsa) säilimisele ning et lisaks ebasoodsatele ilmastikuoludele tekivad metsatulekahjud süttiva materjali üleliigse koondumise tulemusel, kuna metsade vähese tasuvuse tõttu ei ole suudetud neid alasid kasutada või on need alad maha jäetud. Selle tulemusel tekivad suuremad ja kontrollimatumad tulekahjud, muutes nende kustutamise ülesande äärmiselt raskeks. Oluline on edendada ennetavat metsandust ja pakkuda sellele toetust, kuna sellega muutuksid metsaalad tule leviku suhtes vastupidavamaks tänu süttiva taimse materjali vähendamiseks ja muutmiseks võetud meetmetele ning tuleohutusribade loomisele ja hooldamisele. Nendest meetmetest tulenevaid biomassi jäätmeid tuleks kasutada taastuvenergia tootmiseks, aidates sellega vähendada süsinikdioksiidi heiteid; |
| --- | --- |

21.

võtab arvesse, et mõningates ELi riikides või piirkondades on metsatulekahjud peamine oht metsa ökosüsteemide (mille moodustavad puud ja võsa) säilimisele ning et lisaks ebasoodsatele ilmastikuoludele tekivad metsatulekahjud süttiva materjali üleliigse koondumise tulemusel, kuna metsade vähese tasuvuse tõttu ei ole suudetud neid alasid kasutada või on need alad maha jäetud. Selle tulemusel tekivad suuremad ja kontrollimatumad tulekahjud, muutes nende kustutamise ülesande äärmiselt raskeks. Oluline on edendada ennetavat metsandust ja pakkuda sellele toetust, kuna sellega muutuksid metsaalad tule leviku suhtes vastupidavamaks tänu süttiva taimse materjali vähendamiseks ja muutmiseks võetud meetmetele ning tuleohutusribade loomisele ja hooldamisele. Nendest meetmetest tulenevaid biomassi jäätmeid tuleks kasutada taastuvenergia tootmiseks, aidates sellega vähendada süsinikdioksiidi heiteid;

| 22. | leiab, et liikmesriike tuleb julgustada seirevõrgustikku edasi arendama. Seejuures toetub komitee seni metsadele tekitatud kahjude (mille põhjustajaks on tulekahjud, putukad, seened ja üleujutused ning mis kahjustavad metsade tervist ja elujõudu) jälgimisel saadud kogemustele; |
| --- | --- |

22.

leiab, et liikmesriike tuleb julgustada seirevõrgustikku edasi arendama. Seejuures toetub komitee seni metsadele tekitatud kahjude (mille põhjustajaks on tulekahjud, putukad, seened ja üleujutused ning mis kahjustavad metsade tervist ja elujõudu) jälgimisel saadud kogemustele;

| 23. | soovitab toetada selliseid liikmesriike ja piirkondi, kes rakendavad kliimamuutuste leevendamiseks säästvat metsapoliitikat. Eelistatud peaksid olema riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused, mis on suunatud ettevõtetele stiimulite pakkumisele, nt maksusoodustused, innovatsioonitoetused, eelislepingud metsandustoodangu müümiseks, tehniline ja tehnoloogiline abi ning keskkonnakaitsetoetused; |
| --- | --- |

23.

soovitab toetada selliseid liikmesriike ja piirkondi, kes rakendavad kliimamuutuste leevendamiseks säästvat metsapoliitikat. Eelistatud peaksid olema riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused, mis on suunatud ettevõtetele stiimulite pakkumisele, nt maksusoodustused, innovatsioonitoetused, eelislepingud metsandustoodangu müümiseks, tehniline ja tehnoloogiline abi ning keskkonnakaitsetoetused;

| 24. | soovitab eriti ehitussektoris ulatuslikult toetada puidutooteid, sest need tagavad süsinikdioksiidi assimilatsiooniprotsessi käigus metsadesse neeldunud süsinikdioksiidi pikaajalise sidumise; |
| --- | --- |

24.

soovitab eriti ehitussektoris ulatuslikult toetada puidutooteid, sest need tagavad süsinikdioksiidi assimilatsiooniprotsessi käigus metsadesse neeldunud süsinikdioksiidi pikaajalise sidumise;

| 25. | kordab eelnevalt märgitud vajadust hästi kooskõlastatud valdkonnaülese poliitika järele kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi ning rahvusvahelisel tasandil, milles võetaks täiel määral arvesse ülemaailmseid arenguid, et tagada metsaressursside tõeliselt säästev haldamine, ühendades kliimamuutuste leevendamise strateegiad asjakohaste kohandamismeetmetega. Seepärast kutsub komitee ELi üles võtma rahvusvahelisel tasandil juhtivam roll. Komitee toetab ELi liikmesriikide jõupingutusi UNFCCC ja Kyoto protokolli alusel võetud kliimamuutuse leevendamist käsitlevate kohustuste täitmisel ja kliimamuutuse mõjudega kohanemise edendamisel (2007–2011 tegevuskava 6. põhimeede). Komitee avaldab oma rahulolu, et Euroopa Komisjon tegi ettepaneku luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism (Global Forest Carbon Mechanism – GFCM), mille aluseks oleks alaline rahastamiskord, ning teeb ettepaneku eraldada suur osa Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis kirjeldatud saastekvootide oksjoni müügist saadavast rahast metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastu võitlemisele arengumaades; |
| --- | --- |

25.

kordab eelnevalt märgitud vajadust hästi kooskõlastatud valdkonnaülese poliitika järele kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi ning rahvusvahelisel tasandil, milles võetaks täiel määral arvesse ülemaailmseid arenguid, et tagada metsaressursside tõeliselt säästev haldamine, ühendades kliimamuutuste leevendamise strateegiad asjakohaste kohandamismeetmetega. Seepärast kutsub komitee ELi üles võtma rahvusvahelisel tasandil juhtivam roll. Komitee toetab ELi liikmesriikide jõupingutusi UNFCCC ja Kyoto protokolli alusel võetud kliimamuutuse leevendamist käsitlevate kohustuste täitmisel ja kliimamuutuse mõjudega kohanemise edendamisel (2007–2011 tegevuskava 6. põhimeede). Komitee avaldab oma rahulolu, et Euroopa Komisjon tegi ettepaneku luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism (Global Forest Carbon Mechanism – GFCM), mille aluseks oleks alaline rahastamiskord, ning teeb ettepaneku eraldada suur osa Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis kirjeldatud saastekvootide oksjoni müügist saadavast rahast metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastu võitlemisele arengumaades;

| 26. | osutab metsapoliitika edasise toetamise vajadusele, kuna see on tihedalt seotud eesmärgiga tõsta energiatõhusust 2020. aastaks 20 % võrra ning vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid. Selles omakorda on suur osa Euroopat katvatel suurtel metsapiirkondadel (peaaegu 35 % maismaast). Energiatõhususe saavutamiseks tuleks toetada pigem biomassi termilist kasutust, mitte elektrienergia tootmist. Selleks tuleks termilise kasutamise eelistamist üldistes energiahinnangutes arvestada, kuna tegemist on biomassi kõige tõhusama kasutusega; |
| --- | --- |

26.

osutab metsapoliitika edasise toetamise vajadusele, kuna see on tihedalt seotud eesmärgiga tõsta energiatõhusust 2020. aastaks 20 % võrra ning vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid. Selles omakorda on suur osa Euroopat katvatel suurtel metsapiirkondadel (peaaegu 35 % maismaast). Energiatõhususe saavutamiseks tuleks toetada pigem biomassi termilist kasutust, mitte elektrienergia tootmist. Selleks tuleks termilise kasutamise eelistamist üldistes energiahinnangutes arvestada, kuna tegemist on biomassi kõige tõhusama kasutusega;

| 27. | juhib tähelepanu faktile, et vaja on tõhustada meetmeid biootiliste ja abiootiliste tegurite tekitatud (sh inimtegevuse põhjustatud) kahju kasvu peatamiseks, nagu on sätestatud metsanduse tegevuskavas aastateks 2007–2011; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu faktile, et vaja on tõhustada meetmeid biootiliste ja abiootiliste tegurite tekitatud (sh inimtegevuse põhjustatud) kahju kasvu peatamiseks, nagu on sätestatud metsanduse tegevuskavas aastateks 2007–2011;

| 28. | täheldab, et EL on rakendanud palju tõhusaid meetmeid, mida tuleks edasi arendada. Seejuures tuleks uute ideede otsimisse kaasata eksperdid paljudest, eelkõige edumeelde metsandusega riikidest ning samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad piirkondadest, kus metsandussektor on eriti oluline; |
| --- | --- |

28.

täheldab, et EL on rakendanud palju tõhusaid meetmeid, mida tuleks edasi arendada. Seejuures tuleks uute ideede otsimisse kaasata eksperdid paljudest, eelkõige edumeelde metsandusega riikidest ning samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad piirkondadest, kus metsandussektor on eriti oluline;

| 29. | hindab Euroopa metsade kaitset käsitleva üleeuroopalise ministrite konverentsi märkimisväärset rolli metsandusalaste probleemide kindlakstegemisel ja neile tähelepanu juhtimisel kogu Euroopas, sh ELis ning soovitab teha selle organiga tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

29.

hindab Euroopa metsade kaitset käsitleva üleeuroopalise ministrite konverentsi märkimisväärset rolli metsandusalaste probleemide kindlakstegemisel ja neile tähelepanu juhtimisel kogu Euroopas, sh ELis ning soovitab teha selle organiga tihedamat koostööd;

| 30. | soovib, et alustataks tööd Euroopa Komisjoni valdkonnaüleste metsandusmeetmete lisamiseks asjakohasesse õiguslikku ja struktuurilisse raamistikku, et võimaldada tegevuse kooskõlastamist Euroopa metsapoliitika valdkonnas. See on määrava tähtsusega pärast 2007–2011. aasta tegevuskava lõppemist; |
| --- | --- |

30.

soovib, et alustataks tööd Euroopa Komisjoni valdkonnaüleste metsandusmeetmete lisamiseks asjakohasesse õiguslikku ja struktuurilisse raamistikku, et võimaldada tegevuse kooskõlastamist Euroopa metsapoliitika valdkonnas. See on määrava tähtsusega pärast 2007–2011. aasta tegevuskava lõppemist;

| 31. | soovitab, võttes arvesse metsaküsimuste valdkonnaülest iseloomu, alustada tööd ELi metsapoliitika eest vastutava asutuse loomisega, tagades sellele vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

31.

soovitab, võttes arvesse metsaküsimuste valdkonnaülest iseloomu, alustada tööd ELi metsapoliitika eest vastutava asutuse loomisega, tagades sellele vajalikud rahalised vahendid;

Seatud eesmärkide saavutamine hariduse kaudu

| 32. | pooldab keskkonnakaitset käsitlevate haridus- ja teavituskampaaniate toetamist, ent märgib, et nende tulemused ei ole veel olnud piisavad, et tõsta kodanike teadlikkust säästva metsanduse eelistest. ELi lai avalikkus ei ole veel täielikult aru saanud, kuidas säästev metsandus võiks maapiirkondade arengule kasu tuua; |
| --- | --- |

32.

pooldab keskkonnakaitset käsitlevate haridus- ja teavituskampaaniate toetamist, ent märgib, et nende tulemused ei ole veel olnud piisavad, et tõsta kodanike teadlikkust säästva metsanduse eelistest. ELi lai avalikkus ei ole veel täielikult aru saanud, kuidas säästev metsandus võiks maapiirkondade arengule kasu tuua;

| 33. | soovitab suurendada toetusi haridus- ja teavitusprogrammidele. See puudutab eelkõige nii metsaomanike kui ka metsamajandajate teavitamist säästvast metsandusest ja metsade biomassi kasutamise potentsiaalsest panusest eesmärkide 20/20/20 saavutamisse; |
| --- | --- |

33.

soovitab suurendada toetusi haridus- ja teavitusprogrammidele. See puudutab eelkõige nii metsaomanike kui ka metsamajandajate teavitamist säästvast metsandusest ja metsade biomassi kasutamise potentsiaalsest panusest eesmärkide 20/20/20 saavutamisse;

Teaduslik tugi: peamine tingimus seatud eesmärkide saavutamiseks

| 34. | teadus ja metsandus mängivad kliimamuutustega kohanemise protsessis võtmerolli, muutes otseselt metsaaretusega seotud tavasid, aidates valida teatud piirkonda sobivad puuliigid ning taastades selliseid metsi, mis pakuvad kliimamuutuste kontekstis suuremat paindlikkust. Eelkõige on sellega võimalik märkimisväärselt mõjutada mägimetsade tõhusat kaitsefunktsiooni looduslike ohtude eest; |
| --- | --- |

34.

teadus ja metsandus mängivad kliimamuutustega kohanemise protsessis võtmerolli, muutes otseselt metsaaretusega seotud tavasid, aidates valida teatud piirkonda sobivad puuliigid ning taastades selliseid metsi, mis pakuvad kliimamuutuste kontekstis suuremat paindlikkust. Eelkõige on sellega võimalik märkimisväärselt mõjutada mägimetsade tõhusat kaitsefunktsiooni looduslike ohtude eest;

| 35. | toetab teadusuuringuid erinevate puuliikide energiapotentsiaali ning aretusmeetodi ja erinevate ilmastiku- ja geograafiliste tingimustega kohandumise võime ning geneetiliste paranduste kindlaksmääramiseks metsa biomassi kiireks suurendamiseks nii puidu- kui ka energiatootmise tarbeks, tänu millele on võimalik suurendada mõlemal otstarbel kasutatava puidu hulka. Samas tuleb siiski süstemaatiliselt uurida ja hinnata ka ökoloogilisi mõjusid; |
| --- | --- |

35.

toetab teadusuuringuid erinevate puuliikide energiapotentsiaali ning aretusmeetodi ja erinevate ilmastiku- ja geograafiliste tingimustega kohandumise võime ning geneetiliste paranduste kindlaksmääramiseks metsa biomassi kiireks suurendamiseks nii puidu- kui ka energiatootmise tarbeks, tänu millele on võimalik suurendada mõlemal otstarbel kasutatava puidu hulka. Samas tuleb siiski süstemaatiliselt uurida ja hinnata ka ökoloogilisi mõjusid;

Sertifitseerimine kui osa säästvast metsandusest

| 36. | toetab täielikult kõiki stiimuleid kasutada puitu ja teisi metsasaaduseid, mis pärinevad säästvalt majandatud metsadest. See kehtib eelkõige energia ja toormaterjalide kohta. Samuti toetab komitee sertifitseerimist, et tagada metsapiirkondade asjakohane haldamine ning vältida teadmata päritolu puidu turule toomist, aga rõhutab samas rolli, mis kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võiks haldamises olla; |
| --- | --- |

36.

toetab täielikult kõiki stiimuleid kasutada puitu ja teisi metsasaaduseid, mis pärinevad säästvalt majandatud metsadest. See kehtib eelkõige energia ja toormaterjalide kohta. Samuti toetab komitee sertifitseerimist, et tagada metsapiirkondade asjakohane haldamine ning vältida teadmata päritolu puidu turule toomist, aga rõhutab samas rolli, mis kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võiks haldamises olla;

| 37. | toetab meetmeid puidu ja puidutoodete ülemaailmseks sertifitseerimiseks, nagu FLEGT-algatus ebaseadusliku metsaraidega võitlemiseks – kui see toetub praegu kehtivatele sertifitseerimissüsteemidele (PEFC või FSC) – ning teisi algatusi, mille eesmärk on saavutada kokkulepe sellise tegevuse peatamiseks, sh meetmed sertifitseeritud ettevõtete toodete eelistamiseks. Need meetmed võivad olla tõhus vahend ebaseadusliku puidu ja puidutoodetega kaubitsemise piiramiseks; |
| --- | --- |

37.

toetab meetmeid puidu ja puidutoodete ülemaailmseks sertifitseerimiseks, nagu FLEGT-algatus ebaseadusliku metsaraidega võitlemiseks – kui see toetub praegu kehtivatele sertifitseerimissüsteemidele (PEFC või FSC) – ning teisi algatusi, mille eesmärk on saavutada kokkulepe sellise tegevuse peatamiseks, sh meetmed sertifitseeritud ettevõtete toodete eelistamiseks. Need meetmed võivad olla tõhus vahend ebaseadusliku puidu ja puidutoodetega kaubitsemise piiramiseks;

| 38. | ärgitab eri otsustustasanditel kaaluma tähtpäeva kehtestamist sertifitseerimise kohustuslikuks muutmiseks kogu ELis; |
| --- | --- |

38.

ärgitab eri otsustustasanditel kaaluma tähtpäeva kehtestamist sertifitseerimise kohustuslikuks muutmiseks kogu ELis;

Metsade bioloogilise mitmekesisuse ja multifunktsionaalsusega seotud majanduslik tegevus

| 39. | märgib, et suurem bioloogiline mitmekesisus suurendab metsade vastupidavust, tänu millele on selliste elupaikade potentsiaali võimalik palju enam kasutada. Sellest lähtuvalt tõstab komitee esile vajadust pidada prioriteetseks bioloogilist mitmekesisust suurendavaid edendavaid meetmeid, võttes arvesse metsade mitmekülgsust ja säästvat arengut. Sel eesmärgil soovitab komitee, et uute puude istutamine toimuks keskkonnasäästlikkuse põhimõtete kohaselt, kaitstes pinnast, taimestikku ja loomastikku; |
| --- | --- |

39.

märgib, et suurem bioloogiline mitmekesisus suurendab metsade vastupidavust, tänu millele on selliste elupaikade potentsiaali võimalik palju enam kasutada. Sellest lähtuvalt tõstab komitee esile vajadust pidada prioriteetseks bioloogilist mitmekesisust suurendavaid edendavaid meetmeid, võttes arvesse metsade mitmekülgsust ja säästvat arengut. Sel eesmärgil soovitab komitee, et uute puude istutamine toimuks keskkonnasäästlikkuse põhimõtete kohaselt, kaitstes pinnast, taimestikku ja loomastikku;

| 40. | rõhutab, et metsad aitavad võidelda kliimamuutuste vastu, muu hulgas multifunktsionaalse haldamise kaudu, kuna nad seovad oma biomassis 77 % maailma süsinikdioksiidist ning neil on peamine roll üldises süsinikuringluses, reguleerides bioloogilisi tsükleid ning kaitstes maapinda ja vett. Seega on võimatu saavutada mis tahes keskkonnaalaseid eesmärke ilma metsadele erilist tähelepanu pööramata; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et metsad aitavad võidelda kliimamuutuste vastu, muu hulgas multifunktsionaalse haldamise kaudu, kuna nad seovad oma biomassis 77 % maailma süsinikdioksiidist ning neil on peamine roll üldises süsinikuringluses, reguleerides bioloogilisi tsükleid ning kaitstes maapinda ja vett. Seega on võimatu saavutada mis tahes keskkonnaalaseid eesmärke ilma metsadele erilist tähelepanu pööramata;

| 41. | kutsub liikmesriike ja Euroopa Liitu tervikuna üles kasutama 2011. aasta rahvusvahelist metsa-aastat ajendina hiigelhüppeks metsanduse ja puidusektoris. |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike ja Euroopa Liitu tervikuna üles kasutama 2011. aasta rahvusvahelist metsa-aastat ajendina hiigelhüppeks metsanduse ja puidusektoris.

Brüssel, 4. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 82. istungjärk 3.–4. detsember 2009

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/50

---

„Laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastane võitlus” ja „Inimkaubanduse vastane võitlus ja ohvrite kaitse”

2010/C 141/10

REGIOONIDE KOMITEE

| — | jagab seisukohta, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine, sealhulgas lapsporno, mida käsitletakse inimkaubanduse ja sellega seonduvate muud liiki ärakasutamise kontekstis nagu kerjamine, kaasatus pisikuritegevuse võrgustikesse või elundite eemaldamine, on inimõiguste ning eriti inimväärikuse ja lapse raske rikkumine, ning nõuab Euroopa Liidult kompromissitut ühist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

jagab seisukohta, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine, sealhulgas lapsporno, mida käsitletakse inimkaubanduse ja sellega seonduvate muud liiki ärakasutamise kontekstis nagu kerjamine, kaasatus pisikuritegevuse võrgustikesse või elundite eemaldamine, on inimõiguste ning eriti inimväärikuse ja lapse raske rikkumine, ning nõuab Euroopa Liidult kompromissitut ühist lähenemisviisi;

| — | on teadlik sellest, et laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavad pornograafilised visuaalsed materjalid, ning muud laste seksuaalse ärakasutamise vormid laienevad ja levivad uute tehnoloogiate kasutamise teel ning et vastumeetmed ei ole olnud piisavalt kiired või tõhusad. Seetõttu tuleb probleemile asjakohaselt reageerida kõigil tasanditel, sealhulgas koolitada asjaomaste ametkondade personali ja arendada nende oskusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et aidata seesugust tegevust avastada ja ennetada; |
| --- | --- |

—

on teadlik sellest, et laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavad pornograafilised visuaalsed materjalid, ning muud laste seksuaalse ärakasutamise vormid laienevad ja levivad uute tehnoloogiate kasutamise teel ning et vastumeetmed ei ole olnud piisavalt kiired või tõhusad. Seetõttu tuleb probleemile asjakohaselt reageerida kõigil tasanditel, sealhulgas koolitada asjaomaste ametkondade personali ja arendada nende oskusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et aidata seesugust tegevust avastada ja ennetada;

| — | nõustub, et karistused peaksid olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed kuriteo raskusastmega, nende eesmärk peaks olema ka uurimise ja süüdistuse esitamise tõhustamine ning rahvusvahelise politsei- ja kohtukoostöö parandamine; |
| --- | --- |

—

nõustub, et karistused peaksid olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed kuriteo raskusastmega, nende eesmärk peaks olema ka uurimise ja süüdistuse esitamise tõhustamine ning rahvusvahelise politsei- ja kohtukoostöö parandamine;

| — | toetab seisukohta, et rasked kuriteod, nagu laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno, samuti inimkaubandusega seotud muud ekspluateerimisvormid, nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab süüdistuste esitamist õigusrikkujatele, lapsohvrite kaitset ja kõnealuste kuritegude tõkestamist ja kontrolli, sealhulgas üldsuse teadlikkuse tõstmist ja kasvatuslikke meetmeid; |
| --- | --- |

—

toetab seisukohta, et rasked kuriteod, nagu laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno, samuti inimkaubandusega seotud muud ekspluateerimisvormid, nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab süüdistuste esitamist õigusrikkujatele, lapsohvrite kaitset ja kõnealuste kuritegude tõkestamist ja kontrolli, sealhulgas üldsuse teadlikkuse tõstmist ja kasvatuslikke meetmeid;

| — | tuletab meelde, et inimkaubandus on nii ülemaailmne kui ka kohalik probleem, seepärast on äärmiselt oluline, et kohalikud ametiasutused oleksid tegevad selle võitluse eesrindel. Õiguskaitse- ja vastutusele võtmise poliitika saavad olla tõhusad üksnes siis, kui tehakse ulatuslikku koostööd, mis hõlmab kõiki valitsustasandeid, tööandjate organisatsioone, erasektorit, ametiühinguid ja valitsusväliseid organisatsioone. |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et inimkaubandus on nii ülemaailmne kui ka kohalik probleem, seepärast on äärmiselt oluline, et kohalikud ametiasutused oleksid tegevad selle võitluse eesrindel. Õiguskaitse- ja vastutusele võtmise poliitika saavad olla tõhusad üksnes siis, kui tehakse ulatuslikku koostööd, mis hõlmab kõiki valitsustasandeid, tööandjate organisatsioone, erasektorit, ametiühinguid ja valitsusväliseid organisatsioone.

| Raportöör | : | Ján Oravec (SK/EPP), Štúrovo linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Ján Oravec (SK/EPP), Štúrovo linnapea

Viitedokumendid:

Ettepanek: nõukogu raamotsus, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK

KOM(2009) 135 lõplik

Ettepanek: nõukogu raamotsus, milles käsitletakse inimkaubanduse ennetamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitset ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2002/629/JSK

KOM(2009) 136 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | jagab seisukohta, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine, sealhulgas lapsporno, mida käsitletakse inimkaubanduse ja sellega seonduvate muud liiki ärakasutamise kontekstis nagu kerjamine, kaasatus pisikuritegevuse võrgustikesse või elundite eemaldamine, on inimõiguste ning eriti inimväärikuse (põhiõiguste harta artikkel 1) ja lapse õiguste (põhiõiguste harta artikkel 24 ja 1989. aastal New Yorgis vastu võetud lapse õiguste konventsioon) raske rikkumine, ning nõuab Euroopa Liidult kompromissitut ühist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

1.

jagab seisukohta, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine, sealhulgas lapsporno, mida käsitletakse inimkaubanduse ja sellega seonduvate muud liiki ärakasutamise kontekstis nagu kerjamine, kaasatus pisikuritegevuse võrgustikesse või elundite eemaldamine, on inimõiguste ning eriti inimväärikuse (põhiõiguste harta artikkel 1) ja lapse õiguste (põhiõiguste harta artikkel 24 ja 1989. aastal New Yorgis vastu võetud lapse õiguste konventsioon) raske rikkumine, ning nõuab Euroopa Liidult kompromissitut ühist lähenemisviisi;

| 2. | kordab veelkord, et kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seisavad kodanikele kõige lähemal, siis võivad nemad olla ka seksuaalse kuritarvitamise ohvrite esmaseks kontaktpunktiks. Kui vahendeid jaotataks senisest paremini, siis aitaks see nimetatud fenomeni vastu võitlemise strateegiate kõrval kaasa laiaulatuslikumale poliitilisele kaasatusele; |
| --- | --- |

2.

kordab veelkord, et kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seisavad kodanikele kõige lähemal, siis võivad nemad olla ka seksuaalse kuritarvitamise ohvrite esmaseks kontaktpunktiks. Kui vahendeid jaotataks senisest paremini, siis aitaks see nimetatud fenomeni vastu võitlemise strateegiate kõrval kaasa laiaulatuslikumale poliitilisele kaasatusele;

| 3. | on teadlik sellest, et laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavad pornograafilised visuaalsed materjalid, ning muud laste seksuaalse ärakasutamise vormid laienevad ja levivad uute tehnoloogiate kasutamise teel ning et vastumeetmed ei ole olnud piisavalt kiired või tõhusad. Seetõttu tuleb probleemile asjakohaselt reageerida kõigil tasanditel, sealhulgas koolitada asjaomaste ametkondade personali ja arendada nende oskusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et aidata seesugust tegevust avastada ja ennetada; |
| --- | --- |

3.

on teadlik sellest, et laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavad pornograafilised visuaalsed materjalid, ning muud laste seksuaalse ärakasutamise vormid laienevad ja levivad uute tehnoloogiate kasutamise teel ning et vastumeetmed ei ole olnud piisavalt kiired või tõhusad. Seetõttu tuleb probleemile asjakohaselt reageerida kõigil tasanditel, sealhulgas koolitada asjaomaste ametkondade personali ja arendada nende oskusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et aidata seesugust tegevust avastada ja ennetada;

| 4. | nõukogu raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ärakasutamise ja lapsporno vastu võitlemise kohta, millel on ulatuslik piiriülene mõõde, on ühtlustatud liikmesriikide õigusakte, et kriminaliseerida laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise kõige raskemad vormid, laiendada riiklikku jurisdiktsiooni ning näha ette ohvritele pakutava abi miinimumtase enne ja ka pärast kohtuotsuse teatavaks tegemist; |
| --- | --- |

4.

nõukogu raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ärakasutamise ja lapsporno vastu võitlemise kohta, millel on ulatuslik piiriülene mõõde, on ühtlustatud liikmesriikide õigusakte, et kriminaliseerida laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise kõige raskemad vormid, laiendada riiklikku jurisdiktsiooni ning näha ette ohvritele pakutava abi miinimumtase enne ja ka pärast kohtuotsuse teatavaks tegemist;

| 5. | on arvamusel, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni laste müüki, lapsprostitutsiooni ja -pornograafiat käsitlev fakultatiivprotokoll ning eelkõige Euroopa Nõukogu konventsioon laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest on olulised meetmed rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks kõnealuses valdkonnas. Komitee kutsub liikmesriike üles jälgima senisest aktiivsemalt Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise protsessi; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni laste müüki, lapsprostitutsiooni ja -pornograafiat käsitlev fakultatiivprotokoll ning eelkõige Euroopa Nõukogu konventsioon laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest on olulised meetmed rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks kõnealuses valdkonnas. Komitee kutsub liikmesriike üles jälgima senisest aktiivsemalt Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise protsessi;

| 6. | toetab seisukohta, et rasked kuriteod, nagu laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno, samuti inimkaubandusega seotud muud ekspluateerimisvormid, nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab süüdistuste esitamist õigusrikkujatele, lapsohvrite kaitset ja kõnealuste kuritegude tõkestamist ja kontrolli, sealhulgas üldsuse teadlikkuse tõstmist ja kasvatuslikke meetmeid. Nimetatud kuritegude vastaste meetmete võtmisel tuleks silmas pidada lapse parimaid huve ja austada lapse õigusi. Raamotsus 2004/68/JSK tuleb asendada uue vahendiga, mis annab tervikliku õigusliku raamistiku selle eesmärgi saavutamiseks ja kaitseb kõigi liikmesriikide lapsi mis tahes liikmesriigist pärit kurjategijate eest; |
| --- | --- |

6.

toetab seisukohta, et rasked kuriteod, nagu laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno, samuti inimkaubandusega seotud muud ekspluateerimisvormid, nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab süüdistuste esitamist õigusrikkujatele, lapsohvrite kaitset ja kõnealuste kuritegude tõkestamist ja kontrolli, sealhulgas üldsuse teadlikkuse tõstmist ja kasvatuslikke meetmeid. Nimetatud kuritegude vastaste meetmete võtmisel tuleks silmas pidada lapse parimaid huve ja austada lapse õigusi. Raamotsus 2004/68/JSK tuleb asendada uue vahendiga, mis annab tervikliku õigusliku raamistiku selle eesmärgi saavutamiseks ja kaitseb kõigi liikmesriikide lapsi mis tahes liikmesriigist pärit kurjategijate eest;

| 7. | toetab seisukohta, et laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise raskete vormide suhtes tuleks kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. Need hõlmavad eelkõige seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise uusi vorme, mida soodustab infotehnoloogia kasutamine. Samuti tuleks lapsporno mõiste selgemalt määratleda ja ühtlustada määratlus rahvusvahelistes õigusaktides kasutatavaga. Ühtlustada tuleb ka menetlusõigust tagamaks, et kurjategijaid koheldakse ühtemoodi, ja eelkõige selleks, et ära hoida asjatuid viivitusi, mis võivad nõrgendada karistuse kasvatuslikku mõõdet; |
| --- | --- |

7.

toetab seisukohta, et laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise raskete vormide suhtes tuleks kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. Need hõlmavad eelkõige seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise uusi vorme, mida soodustab infotehnoloogia kasutamine. Samuti tuleks lapsporno mõiste selgemalt määratleda ja ühtlustada määratlus rahvusvahelistes õigusaktides kasutatavaga. Ühtlustada tuleb ka menetlusõigust tagamaks, et kurjategijaid koheldakse ühtemoodi, ja eelkõige selleks, et ära hoida asjatuid viivitusi, mis võivad nõrgendada karistuse kasvatuslikku mõõdet;

| 8. | leiab, et tuleks hõlbustada süütegude uurimist ja süüdistuste esitamist kriminaalmenetluses, et võtta arvesse seda, kui raske on lapsohvril kuritarvitamisest teatada, ja õigusrikkujate anonüümsust küberruumis. Tuleb kehtestada selged uurimisvolitused koos selgelt määratletud materiaalse ja territoriaalse jurisdiktsiooniga; |
| --- | --- |

8.

leiab, et tuleks hõlbustada süütegude uurimist ja süüdistuste esitamist kriminaalmenetluses, et võtta arvesse seda, kui raske on lapsohvril kuritarvitamisest teatada, ja õigusrikkujate anonüümsust küberruumis. Tuleb kehtestada selged uurimisvolitused koos selgelt määratletud materiaalse ja territoriaalse jurisdiktsiooniga;

| 9. | on seisukohal, et munitsipaal- ja vallapolitsei tunneb kohalikke olusid kõige põhjalikumalt ja seetõttu võib tal olla otsustav roll kõnealuste kuritegelike tegevuste avastamisel. Kui soovitakse, et munitsipaal- ja vallapolitsei aitaks kõnealusele võitlusele tõhusalt kaasa, tuleb talle tagada juurdepääs andmebaasidele, pakkuda taoliste kuritegude avastamiseks vajalikku koolitust ning anda talle asjaomased pädevused; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et munitsipaal- ja vallapolitsei tunneb kohalikke olusid kõige põhjalikumalt ja seetõttu võib tal olla otsustav roll kõnealuste kuritegelike tegevuste avastamisel. Kui soovitakse, et munitsipaal- ja vallapolitsei aitaks kõnealusele võitlusele tõhusalt kaasa, tuleb talle tagada juurdepääs andmebaasidele, pakkuda taoliste kuritegude avastamiseks vajalikku koolitust ning anda talle asjaomased pädevused;

| 10. | nõustub, et jurisdiktsiooni eeskirju tuleks muuta nii, et lapsi seksuaalselt kuritarvitavale või ärakasutavale Euroopa Liidust pärit isikule saaks esitada süüdistuse isegi juhul, kui ta paneb oma kuriteo toime väljaspool Euroopa Liitu, eelkõige seksiturismi raames. Euroopa Liit peab siiski kasutama ka oma poliitilist ja majanduslikku mõju, et luua samalaadne õiguskeskkond riikides, mis ei kuulu Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

10.

nõustub, et jurisdiktsiooni eeskirju tuleks muuta nii, et lapsi seksuaalselt kuritarvitavale või ärakasutavale Euroopa Liidust pärit isikule saaks esitada süüdistuse isegi juhul, kui ta paneb oma kuriteo toime väljaspool Euroopa Liitu, eelkõige seksiturismi raames. Euroopa Liit peab siiski kasutama ka oma poliitilist ja majanduslikku mõju, et luua samalaadne õiguskeskkond riikides, mis ei kuulu Euroopa Liitu;

| 11. | nõustub, et lapsohvritele peaks olema tagatud lihtne juurdepääs õiguskaitsevahenditele ja kriminaalmenetluses osalemine ei tohiks põhjustada neile kannatusi. Seetõttu tuleks ohvrite tunnistuste võtmiseks kasutada erinevaid saadaolevaid tehnoloogiaid, eriti kui tegu on lastega. See vähendab vajadust korduvküsitluse või ohvrite ja kuritegude toimepanijate otsese kontakti järele; |
| --- | --- |

11.

nõustub, et lapsohvritele peaks olema tagatud lihtne juurdepääs õiguskaitsevahenditele ja kriminaalmenetluses osalemine ei tohiks põhjustada neile kannatusi. Seetõttu tuleks ohvrite tunnistuste võtmiseks kasutada erinevaid saadaolevaid tehnoloogiaid, eriti kui tegu on lastega. See vähendab vajadust korduvküsitluse või ohvrite ja kuritegude toimepanijate otsese kontakti järele;

| 12. | tunnistab, et tõkestamaks ja minimeerimaks korduvkuritegevust, tuleb õigusrikkujate puhul alati hinnata nende ohtlikkust ja laste vastu suunatud seksuaalse iseloomuga süütegude kordumise riski ning neil peaks vabatahtlikkuse alusel olema võimalik osaleda tõhusates sekkumisprogrammides või -meetmetes, millesse peaksid olema aktiivselt kaasatud ka kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et tõkestamaks ja minimeerimaks korduvkuritegevust, tuleb õigusrikkujate puhul alati hinnata nende ohtlikkust ja laste vastu suunatud seksuaalse iseloomuga süütegude kordumise riski ning neil peaks vabatahtlikkuse alusel olema võimalik osaleda tõhusates sekkumisprogrammides või -meetmetes, millesse peaksid olema aktiivselt kaasatud ka kohalikud omavalitsused;

| 13. | teeb ettepaneku, et ajutiselt või alaliselt tuleks tõkestada süüdimõistetud õigusrikkujate sellist tegevust, mis eeldab korrapäraseid kontakte lastega, kui see on põhjendatud õigusrikkujate ohtlikkuse ja süütegude kordumise riskiga. Selliste keeldude rakendamist Euroopa Liidus tuleks hõlbustada ning kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusalt kõnealusesse protsessi; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku, et ajutiselt või alaliselt tuleks tõkestada süüdimõistetud õigusrikkujate sellist tegevust, mis eeldab korrapäraseid kontakte lastega, kui see on põhjendatud õigusrikkujate ohtlikkuse ja süütegude kordumise riskiga. Selliste keeldude rakendamist Euroopa Liidus tuleks hõlbustada ning kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusalt kõnealusesse protsessi;

| 14. | leiab, et võitlemaks lapsporno vastu, eelkõige olukorras, kus originaalmaterjalid ei asu ELis, tuleks kehtestada mehhanismid, millega tõkestada Euroopa Liidu territooriumilt juurdepääs veebilehtedele, mille puhul on kindlaks tehtud, et need sisaldavad või levitavad lapspornot; |
| --- | --- |

14.

leiab, et võitlemaks lapsporno vastu, eelkõige olukorras, kus originaalmaterjalid ei asu ELis, tuleks kehtestada mehhanismid, millega tõkestada Euroopa Liidu territooriumilt juurdepääs veebilehtedele, mille puhul on kindlaks tehtud, et need sisaldavad või levitavad lapspornot;

| 15. | leiab, et kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega piirdub kõnealune raamotsus kirjeldatud eesmärkide Euroopa tasandil saavutamiseks vajalike miinimummeetmetega ega lähe kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale; |
| --- | --- |

15.

leiab, et kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega piirdub kõnealune raamotsus kirjeldatud eesmärkide Euroopa tasandil saavutamiseks vajalike miinimummeetmetega ega lähe kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale;

| 16. | märgib, et kõnealuses raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikust, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeldu, lapse õigusi, õigust vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadust, isikuandmete kaitset, õigust tõhusale õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Eelkõige on raamotsuse eesmärk tagada nimetatud õiguste täielik kaitse. Raamotsuse eesmärk ei ole reguleerida alaealiste vastastikusel nõusolekul põhinevat seksuaalsuhet; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kõnealuses raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikust, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeldu, lapse õigusi, õigust vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadust, isikuandmete kaitset, õigust tõhusale õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Eelkõige on raamotsuse eesmärk tagada nimetatud õiguste täielik kaitse. Raamotsuse eesmärk ei ole reguleerida alaealiste vastastikusel nõusolekul põhinevat seksuaalsuhet;

| 17. | tuletab meelde, et inimkaubandus on nii ülemaailmne kui ka kohalik probleem, seepärast on äärmiselt oluline, et kohalikud ametiasutused oleksid tegevad selle võitluse eesrindel. Õiguskaitse- ja vastutusele võtmise poliitika saavad olla tõhusad üksnes siis, kui tehakse ulatuslikku koostööd, mis hõlmab kõiki valitsustasandeid, tööandjate organisatsioone, erasektorit, ametiühinguid ja valitsusväliseid organisatsioone; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et inimkaubandus on nii ülemaailmne kui ka kohalik probleem, seepärast on äärmiselt oluline, et kohalikud ametiasutused oleksid tegevad selle võitluse eesrindel. Õiguskaitse- ja vastutusele võtmise poliitika saavad olla tõhusad üksnes siis, kui tehakse ulatuslikku koostööd, mis hõlmab kõiki valitsustasandeid, tööandjate organisatsioone, erasektorit, ametiühinguid ja valitsusväliseid organisatsioone;

| 18. | nõustub, et inimkaubandus on raske kuritegu, mis sageli toimub organiseeritud kuritegevuse raames ja millega kaasneb inimõiguste ränk rikkumine. Seetõttu toetab komitee Euroopa Liidu ühtset ja kompromissitut terviklikku lähenemisviisi antud nähtusele, pidades seda üheks oma prioriteediks; |
| --- | --- |

18.

nõustub, et inimkaubandus on raske kuritegu, mis sageli toimub organiseeritud kuritegevuse raames ja millega kaasneb inimõiguste ränk rikkumine. Seetõttu toetab komitee Euroopa Liidu ühtset ja kompromissitut terviklikku lähenemisviisi antud nähtusele, pidades seda üheks oma prioriteediks;

| 19. | toetab seda, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesande ennetada inimkaubandust ja selle vastu võidelda ning kaitsta inimkaubanduse ohvrite õigusi. Sel eesmärgil võeti vastu nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta ning ELi kava inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse heade tavade, standardite ning korra kohta (2005/C 311/01); |
| --- | --- |

19.

toetab seda, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesande ennetada inimkaubandust ja selle vastu võidelda ning kaitsta inimkaubanduse ohvrite õigusi. Sel eesmärgil võeti vastu nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta ning ELi kava inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse heade tavade, standardite ning korra kohta (2005/C 311/01);

| 20. | tervitab asjaolu, et arutlusel olevas raamotsuses võetakse vastu inimkaubandusvastast võitlust käsitlev ühtne ja terviklik lähenemisviis. Rangem ennetamine ja süüdistuste esitamine ning ohvrite õiguste kaitse on raamotsuse peamised eesmärgid. Lapsed võivad oma vanuse tõttu sattuda ebakindlasse olukorda, nad on kaitsetumad ja seepärast ähvardab neid suurem oht langeda inimkaubanduse ohvriks. Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile tuleb kõnealuse raamotsuse sätete kohaldamisel esmatähtsaks pidada lapse parimaid huve; |
| --- | --- |

20.

tervitab asjaolu, et arutlusel olevas raamotsuses võetakse vastu inimkaubandusvastast võitlust käsitlev ühtne ja terviklik lähenemisviis. Rangem ennetamine ja süüdistuste esitamine ning ohvrite õiguste kaitse on raamotsuse peamised eesmärgid. Lapsed võivad oma vanuse tõttu sattuda ebakindlasse olukorda, nad on kaitsetumad ja seepärast ähvardab neid suurem oht langeda inimkaubanduse ohvriks. Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile tuleb kõnealuse raamotsuse sätete kohaldamisel esmatähtsaks pidada lapse parimaid huve;

| 21. | on teadlik sellest, et 2000. aastal vastu võetud, riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendav ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta ning 2005. aasta Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitlev konventsioon on olulised sammud inimkaubandusvastase võitluse alal tehtava rahvusvahelise koostöö parandamisel. Selleks et tõhustada õigusaktide ühtlustamist, võetakse kõnealuses raamotsuses vastu kuriteo laiapõhjaline määratlus, mis sisaldub eelnevalt nimetatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu õigusaktides. Määratlus hõlmab eri liiki ohvreid – mitte ainult naised, vaid ka lapsed ja mehed – ja eri liiki ärakasutamist – mitte ainult seksuaalne ärakasutamine, vaid ka tööjõu ärakasutamine, kerjamine ning laste kaasatus pisikuritegude võrgustikesse, samuti inimkaubandust elundite eemaldamise eesmärgil, mille võib siduda elunditega kauplemisega ning mis kujutab endast inimväärikuse ja füüsilise puutumatuse ränka rikkumist; |
| --- | --- |

21.

on teadlik sellest, et 2000. aastal vastu võetud, riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendav ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta ning 2005. aasta Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitlev konventsioon on olulised sammud inimkaubandusvastase võitluse alal tehtava rahvusvahelise koostöö parandamisel. Selleks et tõhustada õigusaktide ühtlustamist, võetakse kõnealuses raamotsuses vastu kuriteo laiapõhjaline määratlus, mis sisaldub eelnevalt nimetatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu õigusaktides. Määratlus hõlmab eri liiki ohvreid – mitte ainult naised, vaid ka lapsed ja mehed – ja eri liiki ärakasutamist – mitte ainult seksuaalne ärakasutamine, vaid ka tööjõu ärakasutamine, kerjamine ning laste kaasatus pisikuritegude võrgustikesse, samuti inimkaubandust elundite eemaldamise eesmärgil, mille võib siduda elunditega kauplemisega ning mis kujutab endast inimväärikuse ja füüsilise puutumatuse ränka rikkumist;

| 22. | nõustub, et karistused peaksid olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed kuriteo raskusastmega, nende eesmärk peaks olema ka uurimise ja süüdistuse esitamise tõhustamine ning rahvusvahelise politsei- ja kohtukoostöö parandamine. Raskendavate asjaolude puhul tuleks võtta arvesse vajadust kaitsta eriti kaitsetusse olukorda sattunud ohvreid, sealhulgas kõiki lapsohvreid ja täiskasvanuid, kes on kaitsetud isiklike asjaolude tõttu või kuriteo füüsiliste või psühholoogiliste tagajärgede tõttu. Iga juhtumi korral on koostöö kõigi alaealiste kaitseks olemasolevate ja inimõiguste valdkonnas tegevate asutuste vahel sama vajalik nagu ka õiguskaitseasutuste tõhus uurimistegevus ja mõjus kohtupraktika; |
| --- | --- |

22.

nõustub, et karistused peaksid olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed kuriteo raskusastmega, nende eesmärk peaks olema ka uurimise ja süüdistuse esitamise tõhustamine ning rahvusvahelise politsei- ja kohtukoostöö parandamine. Raskendavate asjaolude puhul tuleks võtta arvesse vajadust kaitsta eriti kaitsetusse olukorda sattunud ohvreid, sealhulgas kõiki lapsohvreid ja täiskasvanuid, kes on kaitsetud isiklike asjaolude tõttu või kuriteo füüsiliste või psühholoogiliste tagajärgede tõttu. Iga juhtumi korral on koostöö kõigi alaealiste kaitseks olemasolevate ja inimõiguste valdkonnas tegevate asutuste vahel sama vajalik nagu ka õiguskaitseasutuste tõhus uurimistegevus ja mõjus kohtupraktika;

| 23. | toetab seisukohta, et pädeva ametiasutuse otsusel tuleks ohvreid kaitsta süüdistuse esitamise või karistuse eest, mis järgneks tavaliselt ebaseaduslikus tegevuses (sisserännet käsitlevate õigusaktide rikkumine, võltsitud dokumentide kasutamine või prostitutsiooni käsitleva õigusega seotud rikkumised) osalemisele, kui see on otseselt tingitud mis tahes ebaseaduslike vahendite kasutamisest inimkaubitsejate poolt. Asjaolude hindamisel tuleks siiski toimida järjepidevalt ja delikaatselt. Nimetatud kaitse täiendav eesmärk on julgustada ohvreid kriminaalmenetlustes tunnistajana ütlusi andma; |
| --- | --- |

23.

toetab seisukohta, et pädeva ametiasutuse otsusel tuleks ohvreid kaitsta süüdistuse esitamise või karistuse eest, mis järgneks tavaliselt ebaseaduslikus tegevuses (sisserännet käsitlevate õigusaktide rikkumine, võltsitud dokumentide kasutamine või prostitutsiooni käsitleva õigusega seotud rikkumised) osalemisele, kui see on otseselt tingitud mis tahes ebaseaduslike vahendite kasutamisest inimkaubitsejate poolt. Asjaolude hindamisel tuleks siiski toimida järjepidevalt ja delikaatselt. Nimetatud kaitse täiendav eesmärk on julgustada ohvreid kriminaalmenetlustes tunnistajana ütlusi andma;

| 24. | tõdeb, et kuigi nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsuses ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (2001/220/JSK) sätestatakse ohvrite õigused kriminaalmenetluses, sealhulgas õigus kaitsele ja hüvitisele, on inimkaubanduse ohvrid samuti kaitsetus olukorras ja seepärast on vaja nende suhtes kohaldada erimeetmeid. Kõnealused ohvrid, kes kannatavad inimkaubandusega seotud kuritegevuse, sealhulgas elundite eemaldamise tagajärgede all, peaksid olema kaitstud hirmutamise ja uuesti ohvriks langemise eest, nimelt sellise täiendava ohvriks langemise või trauma eest, mis tuleneb kriminaalmenetluse läbiviimise laadist. Lisaks tuleks sätestada erimeetmed tõhusa kaitse ja hüvitamise tagamiseks; |
| --- | --- |

24.

tõdeb, et kuigi nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsuses ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (2001/220/JSK) sätestatakse ohvrite õigused kriminaalmenetluses, sealhulgas õigus kaitsele ja hüvitisele, on inimkaubanduse ohvrid samuti kaitsetus olukorras ja seepärast on vaja nende suhtes kohaldada erimeetmeid. Kõnealused ohvrid, kes kannatavad inimkaubandusega seotud kuritegevuse, sealhulgas elundite eemaldamise tagajärgede all, peaksid olema kaitstud hirmutamise ja uuesti ohvriks langemise eest, nimelt sellise täiendava ohvriks langemise või trauma eest, mis tuleneb kriminaalmenetluse läbiviimise laadist. Lisaks tuleks sätestada erimeetmed tõhusa kaitse ja hüvitamise tagamiseks;

| 25. | on seisukohal, et ohvritel peab olema võimalus oma õigusi tõhusalt kasutada. Seepärast tuleks ohvritele enne kriminaalmenetlust, selle käigus ja pärast seda anda nõuetekohast abi, mõnel juhul peaks see olema universaalne õigus. Kõnealuse raamotsusega sätestatakse liikmesriikide kohustus anda kõigile ohvritele abi, mis on piisav nende toibumiseks ja kaitseks; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et ohvritel peab olema võimalus oma õigusi tõhusalt kasutada. Seepärast tuleks ohvritele enne kriminaalmenetlust, selle käigus ja pärast seda anda nõuetekohast abi, mõnel juhul peaks see olema universaalne õigus. Kõnealuse raamotsusega sätestatakse liikmesriikide kohustus anda kõigile ohvritele abi, mis on piisav nende toibumiseks ja kaitseks;

| 26. | on veendunud, et inimkaubanduses liiguvad hiiglaslikud rahasummad ja kõnealuse illegaalse tegevusega kasvatavad kurjategijad oma jõukust. Komitee julgustab liikmesriike kasutama kurjategijatelt konfiskeeritud vahendeid, et rahastada nendele lastele pakutavaid täiendavaid teraapia- ja integratsiooniteenuseid; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et inimkaubanduses liiguvad hiiglaslikud rahasummad ja kõnealuse illegaalse tegevusega kasvatavad kurjategijad oma jõukust. Komitee julgustab liikmesriike kasutama kurjategijatelt konfiskeeritud vahendeid, et rahastada nendele lastele pakutavaid täiendavaid teraapia- ja integratsiooniteenuseid;

| 27. | nendib, et kui direktiiviga 2004/81/EÜ nähakse ette elamisloa väljastamine kolmandate riikide kodanikest inimkaubanduse ohvritele ning direktiiviga 2004/38/EÜ reguleeritakse ELi kodanike ja nende perekondade õigust kasutada vaba liikumise ja elamise õigust liikmesriikide territooriumil, muu hulgas pakkudes kaitset väljasaatmise eest, siis kõnealuse raamotsusega kehtestatakse eraldi kaitsemeetmed kõikide inimkaubanduse ohvrite jaoks ja selles ei käsitleta nende liikmesriikide territooriumil elamise asjaolusid ega muid ühenduse pädevuses olevaid küsimusi; |
| --- | --- |

27.

nendib, et kui direktiiviga 2004/81/EÜ nähakse ette elamisloa väljastamine kolmandate riikide kodanikest inimkaubanduse ohvritele ning direktiiviga 2004/38/EÜ reguleeritakse ELi kodanike ja nende perekondade õigust kasutada vaba liikumise ja elamise õigust liikmesriikide territooriumil, muu hulgas pakkudes kaitset väljasaatmise eest, siis kõnealuse raamotsusega kehtestatakse eraldi kaitsemeetmed kõikide inimkaubanduse ohvrite jaoks ja selles ei käsitleta nende liikmesriikide territooriumil elamise asjaolusid ega muid ühenduse pädevuses olevaid küsimusi;

| 28. | on seisukohal, et lisaks täiskasvanutele kohaldatavatele meetmetele peaks iga liikmesriik tagama erilised kaitsemeetmed lapsohvrite jaoks; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et lisaks täiskasvanutele kohaldatavatele meetmetele peaks iga liikmesriik tagama erilised kaitsemeetmed lapsohvrite jaoks;

| 29. | tervitab algatust, mille kohaselt peaks iga liikmesriik välja töötama inimkaubandusvastase poliitika ja/või seda tugevdama. See poliitika peaks hõlmama meetmeid, mis vähendavad kõigi ärakasutamise vormide aluseks olevat nõudlust, kasutades selleks teadustegevuse, teavitamise, teadlikkuse suurendamise ja hariduse pakutavaid vahendeid, samuti üleeuroopalisi meediakampaaniaid, et edendada terviklikku lähenemist inimkaubandusele ja vältida uuesti ohvriks langemist. Kõnealuste meetmete puhul peaks iga liikmesriik võtma arvesse soolisi aspekte ja lapse õigusi; |
| --- | --- |

29.

tervitab algatust, mille kohaselt peaks iga liikmesriik välja töötama inimkaubandusvastase poliitika ja/või seda tugevdama. See poliitika peaks hõlmama meetmeid, mis vähendavad kõigi ärakasutamise vormide aluseks olevat nõudlust, kasutades selleks teadustegevuse, teavitamise, teadlikkuse suurendamise ja hariduse pakutavaid vahendeid, samuti üleeuroopalisi meediakampaaniaid, et edendada terviklikku lähenemist inimkaubandusele ja vältida uuesti ohvriks langemist. Kõnealuste meetmete puhul peaks iga liikmesriik võtma arvesse soolisi aspekte ja lapse õigusi;

| 30. | nendib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/.../EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste miinimumnõuded, sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, kes vaatamata sellele, et neid ei süüdistata inimkaubanduses ega mõisteta selles süüdi, kasutavad teadlikult inimkaubanduse ohvri tööd või teenuseid. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid arvestama võimalusega rakendada karistusi teadlikult inimkaubanduse ohvri pakutavaid teenuseid kasutavate isikute suhtes; |
| --- | --- |

30.

nendib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/.../EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste miinimumnõuded, sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, kes vaatamata sellele, et neid ei süüdistata inimkaubanduses ega mõisteta selles süüdi, kasutavad teadlikult inimkaubanduse ohvri tööd või teenuseid. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid arvestama võimalusega rakendada karistusi teadlikult inimkaubanduse ohvri pakutavaid teenuseid kasutavate isikute suhtes;

| 31. | nõustub ettepanekuga määrata riiklikud raportöörid või luua samaväärsed mehhanismid, et koguda andmeid ja koostada inimkaubandusalaste suundumuste hindamisi, mõõta inimkaubandusvastase poliitika tulemuslikkust ning anda valitsustele ja parlamentidele nõu, kuidas töötada välja inimkaubandusvastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

31.

nõustub ettepanekuga määrata riiklikud raportöörid või luua samaväärsed mehhanismid, et koguda andmeid ja koostada inimkaubandusalaste suundumuste hindamisi, mõõta inimkaubandusvastase poliitika tulemuslikkust ning anda valitsustele ja parlamentidele nõu, kuidas töötada välja inimkaubandusvastaseid meetmeid;

| 32. | juhib tähelepanu vajadusele võidelda muu hulgas ka põhjustega, mis võimaldavad organiseeritud rühmadel inimkaubandusega tegeleda. Need põhjused on peamiselt meeleheide ning sageli ebakindel majanduslik ja sotsiaalne olukord ohvrite päritoluriikides. Väljavaade parandada oma olukorda on mitmed ohvrid sõna otseses mõttes lükanud organiseeritud rühmade kätesse. Rühmad kasutavad oma ohvreid ebaseaduslikuks tööks, prostitutsiooniks, kerjamiseks, organite kogumiseks või muuks ebaseaduslikuks tegevuseks; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu vajadusele võidelda muu hulgas ka põhjustega, mis võimaldavad organiseeritud rühmadel inimkaubandusega tegeleda. Need põhjused on peamiselt meeleheide ning sageli ebakindel majanduslik ja sotsiaalne olukord ohvrite päritoluriikides. Väljavaade parandada oma olukorda on mitmed ohvrid sõna otseses mõttes lükanud organiseeritud rühmade kätesse. Rühmad kasutavad oma ohvreid ebaseaduslikuks tööks, prostitutsiooniks, kerjamiseks, organite kogumiseks või muuks ebaseaduslikuks tegevuseks;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et kohalike oludega üksikasjadeni kursis oleval munitsipaal- ja vallapolitseil võib olla otsustav roll kõnealuste kuritegelike tegevuste avastamisel, nende tagamaade väljaselgitamisel ja kohapealse olukorra jälgimisel. Ent selleks tuleb talle tagada juurdepääs andmebaasidele, pakkuda taoliste kuritegude avastamiseks vajalikku koolitust ning anda talle asjaomased pädevused; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et kohalike oludega üksikasjadeni kursis oleval munitsipaal- ja vallapolitseil võib olla otsustav roll kõnealuste kuritegelike tegevuste avastamisel, nende tagamaade väljaselgitamisel ja kohapealse olukorra jälgimisel. Ent selleks tuleb talle tagada juurdepääs andmebaasidele, pakkuda taoliste kuritegude avastamiseks vajalikku koolitust ning anda talle asjaomased pädevused;

| 34. | toetab kindlalt Euroopa Liidu meetmeid ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks, kuna ebaseaduslikud sisserändajad on tegelikult inimkaubanduse võimalikud ohvrid; |
| --- | --- |

34.

toetab kindlalt Euroopa Liidu meetmeid ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks, kuna ebaseaduslikud sisserändajad on tegelikult inimkaubanduse võimalikud ohvrid;

| 35. | tunnistab, et kuna kõnealuse raamotsuse eesmärki, nimelt võidelda inimkaubanduse vastu, ei suuda liikmesriigid üksi täielikult saavutada ning seda saab paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 viidatud ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Viimatinimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kõnealune raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, et kuna kõnealuse raamotsuse eesmärki, nimelt võidelda inimkaubanduse vastu, ei suuda liikmesriigid üksi täielikult saavutada ning seda saab paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 viidatud ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Viimatinimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kõnealune raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks;

| 36. | märgib, et kõnealuses raamotsuses peetakse kinni põhiõigustest ja võetakse arvesse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja milleks on inimväärikus, orjuse, sunniviisilise töö ja inimkaubanduse keelustamine, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keelustamine, lapse õigused, õigus vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadus, isikuandmete kaitse, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte; |
| --- | --- |

36.

märgib, et kõnealuses raamotsuses peetakse kinni põhiõigustest ja võetakse arvesse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja milleks on inimväärikus, orjuse, sunniviisilise töö ja inimkaubanduse keelustamine, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keelustamine, lapse õigused, õigus vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadus, isikuandmete kaitse, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte;

| 37. | tunnistab, et inimkaubanduse ohvrid on oma kogemuste tõttu alati traumeeritud ja häbistatud, ja et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lasub sageli vastutus rehabilitatsiooni- ja reintegratsiooniteenuste eest. Seda rolli tuleks tunnustada ja protsessi toetamiseks vastavad vahendid eraldada. |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et inimkaubanduse ohvrid on oma kogemuste tõttu alati traumeeritud ja häbistatud, ja et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lasub sageli vastutus rehabilitatsiooni- ja reintegratsiooniteenuste eest. Seda rolli tuleks tunnustada ja protsessi toetamiseks vastavad vahendid eraldada.

II.   MUUDATUSETTEPANEK

Ettepanek nõukogu raamotsuse kohta, milles käsitletakse inimkaubanduse ennetamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitset, artikkel 10 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid annavad ohvritele kriminaalmenetluse raames vajalikku abi ja toetust, et anda neile võimalus toibuda ja pääseda kuriteo toimepanijate mõju alt, kõnealune abi ja toetus hõlmavad turvalist majutust ning materiaalset abi, vajalikku arstiabi, mis hõlmab ka psühholoogilist abi, nõustamist ja teavitamist, abi, mis võimaldab neil kasutada oma õigusi ning esindada ja kehtestada oma huve kriminaalmenetluses ning vajaduse korral suulise ja kirjaliku tõlke teenuseid. Liikmesriigid hoolitsevad eriti kaitsetute ohvrite erivajaduste eest. | Liikmesriigid annavad ohvritele kriminaalmenetluse raames vajalikku abi ja toetust, . Liikmesriigid hoolitsevad eriti kaitsetute ohvrite erivajaduste eest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Liikmesriigid annavad ohvritele kriminaalmenetluse raames vajalikku abi ja toetust, et anda neile võimalus toibuda ja pääseda kuriteo toimepanijate mõju alt, kõnealune abi ja toetus hõlmavad turvalist majutust ning materiaalset abi, vajalikku arstiabi, mis hõlmab ka psühholoogilist abi, nõustamist ja teavitamist, abi, mis võimaldab neil kasutada oma õigusi ning esindada ja kehtestada oma huve kriminaalmenetluses ning vajaduse korral suulise ja kirjaliku tõlke teenuseid. Liikmesriigid hoolitsevad eriti kaitsetute ohvrite erivajaduste eest.

Liikmesriigid annavad ohvritele kriminaalmenetluse raames vajalikku abi ja toetust, . Liikmesriigid hoolitsevad eriti kaitsetute ohvrite erivajaduste eest.

Brüssel, 3. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/55

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ning menetlused elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta”

2010/C 141/11

REGIOONIDE KOMITEE

| — | teeb ettepaneku, et direktiivis nõutaks liikmesriikidel lisada säte, millega kohustatakse (mitte ainult ei julgustataks) elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid disainima oma tooteid selliselt, et neid oleks võimalik kergesti parandada, lahti võtta, uuesti kasutada ja korduskasutusse suunata. Vastavusskeemides võetav tasu peaks olema seega seotud konkreetse toote korduskasutuse või ringlussevõtu võimalusega; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku, et direktiivis nõutaks liikmesriikidel lisada säte, millega kohustatakse (mitte ainult ei julgustataks) elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid disainima oma tooteid selliselt, et neid oleks võimalik kergesti parandada, lahti võtta, uuesti kasutada ja korduskasutusse suunata. Vastavusskeemides võetav tasu peaks olema seega seotud konkreetse toote korduskasutuse või ringlussevõtu võimalusega;

| — | kutsub üles kohaldama kogumismäära igale toote kategooriale eraldi ning soovitab arvutada eesmärk välja elektri- ja elektroonikaseadmete keskmise olelusringi alusel; liikmesriikide meetmed peaksid kaitsma selle eest, et väikeste elektri- ja elektroonikaseadmete romusid ei lisataks sorteerimata jäätmete hulka; |
| --- | --- |

—

kutsub üles kohaldama kogumismäära igale toote kategooriale eraldi ning soovitab arvutada eesmärk välja elektri- ja elektroonikaseadmete keskmise olelusringi alusel; liikmesriikide meetmed peaksid kaitsma selle eest, et väikeste elektri- ja elektroonikaseadmete romusid ei lisataks sorteerimata jäätmete hulka;

| — | ärgitab tooma selgelt ja arusaadavalt esile tootjatele kehtestatud kohustuse kanda elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise ja kogumiskohtadega seotud kulusid. Tootja vastutuse laiendamine kodumajapidamiste elektroonikaromude lahuskogumise kuludele peaks olema kohustuslik, et tagada finantsvastutuse osas suurem ühtlus ning ühtsed turutingimused ELis. |
| --- | --- |

—

ärgitab tooma selgelt ja arusaadavalt esile tootjatele kehtestatud kohustuse kanda elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise ja kogumiskohtadega seotud kulusid. Tootja vastutuse laiendamine kodumajapidamiste elektroonikaromude lahuskogumise kuludele peaks olema kohustuslik, et tagada finantsvastutuse osas suurem ühtlus ning ühtsed turutingimused ELis.

| — | soovitab kehtestada kooskõlas jäätmehierarhiaga eraldi eesmärk saavutada korduskasutamise määr 5 %. See võiks aidata vähendada praegust tõrksust kasutada uuesti korduskasutamisele suunatud seadmeid ning tagada kvaliteetsete seadmete uuesti rakendamine; |
| --- | --- |

—

soovitab kehtestada kooskõlas jäätmehierarhiaga eraldi eesmärk saavutada korduskasutamise määr 5 %. See võiks aidata vähendada praegust tõrksust kasutada uuesti korduskasutamisele suunatud seadmeid ning tagada kvaliteetsete seadmete uuesti rakendamine;

| — | ärgitab võtma toote hinnas arvesse kogukulu, mis on seotud ohtlikke aineid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega inimtervisele või keskkonnale ohutul viisil; avaldab kahetsust, et teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi IV lisas esitatud loetelusse ei ole lisatud uusi aineid; |
| --- | --- |

—

ärgitab võtma toote hinnas arvesse kogukulu, mis on seotud ohtlikke aineid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega inimtervisele või keskkonnale ohutul viisil; avaldab kahetsust, et teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi IV lisas esitatud loetelusse ei ole lisatud uusi aineid;

| — | kutsub üles pöörama palju suuremat tähelepanu keskkonnaalase hariduse rollile, sealhulgas teavituskampaaniatele. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks toetada selliste meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel, mis võivad olla väga olulised tarbijate käitumise kujundamiseks. |
| --- | --- |

—

kutsub üles pöörama palju suuremat tähelepanu keskkonnaalase hariduse rollile, sealhulgas teavituskampaaniatele. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks toetada selliste meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel, mis võivad olla väga olulised tarbijate käitumise kujundamiseks.

| Raportöör | : | Jerzy ZAJÀKAŁA (Poola, UEN-EA), Łubianka linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jerzy ZAJÀKAŁA (Poola, UEN-EA), Łubianka linnapea

Viitedokumendid:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuesti sõnastatud)”

KOM(2008) 809 lõplik

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud)”

KOM(2008) 810 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   Kohaliku ja piirkondliku mõõtmega arvestamine

Üldised märkused

| 1. | kinnitab, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude hea haldamisega seotud küsimuste adekvaatne reguleerimine on oluline, kuna need avaldavad märkimisväärset mõju keskkonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude hea haldamisega seotud küsimuste adekvaatne reguleerimine on oluline, kuna need avaldavad märkimisväärset mõju keskkonnale ja tervisele;

| 2. | rõhutab, et enamikes liikmesriikides vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse jäätmehalduse poliitika elluviimise eest. Nad koostavad kavad, annavad välja jäätmekogumise ja -käitluse lubasid ning haldavad vastavaid süsteeme. Seega peaks neil olema jäätmehaldusega seotud uute lähenemisviiside ja ettepanekute väljatöötamisel keskne roll; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et enamikes liikmesriikides vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse jäätmehalduse poliitika elluviimise eest. Nad koostavad kavad, annavad välja jäätmekogumise ja -käitluse lubasid ning haldavad vastavaid süsteeme. Seega peaks neil olema jäätmehaldusega seotud uute lähenemisviiside ja ettepanekute väljatöötamisel keskne roll;

| 3. | tunneb heameelt, et Euroopa Komisjon tegi algatuse direktiivide uuesti sõnastamiseks ning et komisjoni kavas võetakse suurel määral arvesse Regioonide Komisjoni varasemas, 2000. aasta arvamuses esitatud ettepanekuid. Kõnealuses arvamuses kutsus komitee üles vähendama turu sidusrühmadele ja haldusasutustele kehtestatud põhjendamatuid kulusid ja bürokraatiat, suurendama tõhusust ning eelkõige piirama kiiresti kasvava jäätmeringluse keskkonnamõju; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt, et Euroopa Komisjon tegi algatuse direktiivide uuesti sõnastamiseks ning et komisjoni kavas võetakse suurel määral arvesse Regioonide Komisjoni varasemas, 2000. aasta arvamuses esitatud ettepanekuid. Kõnealuses arvamuses kutsus komitee üles vähendama turu sidusrühmadele ja haldusasutustele kehtestatud põhjendamatuid kulusid ja bürokraatiat, suurendama tõhusust ning eelkõige piirama kiiresti kasvava jäätmeringluse keskkonnamõju;

| 4. | kinnitab, et ühenduse keskkonnapoliitika toetub põhimõttele, et saastaja peab maksma. Sellest põhimõttest otseselt tulenev tootja vastutus on jäätmehalduse oluline põhimõte ja elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi nurgakivi; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et ühenduse keskkonnapoliitika toetub põhimõttele, et saastaja peab maksma. Sellest põhimõttest otseselt tulenev tootja vastutus on jäätmehalduse oluline põhimõte ja elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi nurgakivi;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse on hilinenud, mistõttu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei saa õigeaegselt selgeid juhiseid sätete korrektseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse on hilinenud, mistõttu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei saa õigeaegselt selgeid juhiseid sätete korrektseks rakendamiseks;

| 6. | taotleb, et uue elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiviga tagataks, et vastavusskeemides sätestataks asjaomastele kohalikele või piirkondlikele omavalitsustele asjakohane ja järjepidev kompensatsioon iga rahalise või haldusliku koormuse jaoks, mida direktiivi rakendamine aja jooksul nõuab; |
| --- | --- |

6.

taotleb, et uue elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiviga tagataks, et vastavusskeemides sätestataks asjaomastele kohalikele või piirkondlikele omavalitsustele asjakohane ja järjepidev kompensatsioon iga rahalise või haldusliku koormuse jaoks, mida direktiivi rakendamine aja jooksul nõuab;

B.   Parem õigusloome

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi ja ohtlike ainete piiramise direktiivi ühiselt käsitlemine

| 7. | on seisukohal, et neid kahte direktiivi tuleks võimaluse korral käsitleda paralleelselt ning samuti otseses seoses teiste antud probleeme käsitlevate ELi eeskirjadega, kuna vaid selline lähenemine võimaldab neid probleeme asjakohaselt käsitleda; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et neid kahte direktiivi tuleks võimaluse korral käsitleda paralleelselt ning samuti otseses seoses teiste antud probleeme käsitlevate ELi eeskirjadega, kuna vaid selline lähenemine võimaldab neid probleeme asjakohaselt käsitleda;

Õiguse ühtlustamine – sidusate süsteemide loomine

| 8. | loodab, et kõik jäätmete olelusringis osalejad (tootjad, tarnijad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) jõuavad ühisele seisukohale selles küsimuses, milline on iga osaleja vastutus elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumisel kodumajapidamistest. Praegune olukord, mida iseloomustavad liikmeriikide eri lähenemisviisid, toob kaasa osalejate kulude põhjendamatu erinevuse, mis omakorda moonutab konkurentsieeskirju. Komitee on siiski nõus, et kogumise meetodid võivad piirkonniti erineda vastavalt kohalikele tingimustele ja asjaoludele; |
| --- | --- |

8.

loodab, et kõik jäätmete olelusringis osalejad (tootjad, tarnijad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) jõuavad ühisele seisukohale selles küsimuses, milline on iga osaleja vastutus elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumisel kodumajapidamistest. Praegune olukord, mida iseloomustavad liikmeriikide eri lähenemisviisid, toob kaasa osalejate kulude põhjendamatu erinevuse, mis omakorda moonutab konkurentsieeskirju. Komitee on siiski nõus, et kogumise meetodid võivad piirkonniti erineda vastavalt kohalikele tingimustele ja asjaoludele;

| 9. | kinnitab, et direktiivide uuestisõnastamine on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Võttes arvesse, et elektri- ja elektroonikaseadmete ning nende romude mõju tervisele ja keskkonnale on piiriülene – nagu on seda ka kaupade vaba liikumine turul, – on kõnealuse teema reguleerimiseks sobiv ühenduse tasand. Liikmesriikide individuaalsed algatused võivad viia keskkonnakaitse vähenemiseni ja tekitada probleeme siseturul, näiteks tõstes sätete järgimisest tulenevaid kulusid tootjatele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

9.

kinnitab, et direktiivide uuestisõnastamine on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Võttes arvesse, et elektri- ja elektroonikaseadmete ning nende romude mõju tervisele ja keskkonnale on piiriülene – nagu on seda ka kaupade vaba liikumine turul, – on kõnealuse teema reguleerimiseks sobiv ühenduse tasand. Liikmesriikide individuaalsed algatused võivad viia keskkonnakaitse vähenemiseni ja tekitada probleeme siseturul, näiteks tõstes sätete järgimisest tulenevaid kulusid tootjatele ja tarbijatele;

| 10. | tõdeb, et ohtlike ainete piiramise direktiivi eesmärk on suurendada sidusust ja koostoimet teiste antud valdkonna õigusaktidega samade toodete kohta ja eelkõige määrusega REACH. Kohaldamisala ja määratluste selgitamine, jõustamisega seotud ühtlustatud klauslite lisamine ning piiranguid puudutavate erandite tegemise mehhanismi parandamine lisab tekstile õiguskindlust; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et ohtlike ainete piiramise direktiivi eesmärk on suurendada sidusust ja koostoimet teiste antud valdkonna õigusaktidega samade toodete kohta ja eelkõige määrusega REACH. Kohaldamisala ja määratluste selgitamine, jõustamisega seotud ühtlustatud klauslite lisamine ning piiranguid puudutavate erandite tegemise mehhanismi parandamine lisab tekstile õiguskindlust;

| 11. | rõhutab, et direktiivide kohaldamisala ühtlustamine elektri- ja elektroonikaromude direktiivi artiklis 2 ning määratlused sama direktiivi artiklis 3 on asjakohased. Arusaadavad sätted, mis on kooskõlas ELi kõnealuse valdkonna olemasolevate ettekirjutustega, aitavad parandada õigusakti selgust ja piirata halduskulusid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et direktiivide kohaldamisala ühtlustamine elektri- ja elektroonikaromude direktiivi artiklis 2 ning määratlused sama direktiivi artiklis 3 on asjakohased. Arusaadavad sätted, mis on kooskõlas ELi kõnealuse valdkonna olemasolevate ettekirjutustega, aitavad parandada õigusakti selgust ja piirata halduskulusid;

| 12. | täheldab positiivseid aspekte elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimissüsteemi ühtlustamises, ent märgib siiski, et mõned liikmesriigid võtsid praeguse registreerimissüsteemi kasutusele alles nelja viimase aasta jooksul ja märkimisväärsete kuludega. Enne tootjate uue registreerimissüsteemi kehtestamist tuleks kontrollida selle tõhusust. Komitee märgib samas, et ka tulevikus tuleks säilitada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aruandlusnõue; |
| --- | --- |

12.

täheldab positiivseid aspekte elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimissüsteemi ühtlustamises, ent märgib siiski, et mõned liikmesriigid võtsid praeguse registreerimissüsteemi kasutusele alles nelja viimase aasta jooksul ja märkimisväärsete kuludega. Enne tootjate uue registreerimissüsteemi kehtestamist tuleks kontrollida selle tõhusust. Komitee märgib samas, et ka tulevikus tuleks säilitada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aruandlusnõue;

| 13. | on rahul, et liikmesriikidele kehtestatakse minimaalsed järelevalvenõuded ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude transpordi miinimumnõuded, mis aitavad kaasa direktiivi elluviimisele. Samuti palub komitee liikmesriikidel jälgida, et asjaomastele asutustele oleksid nende õigussätete rakendamiseks tagatud piisavad rahalised vahendid, sealhulgas toetus õigusakti rakendamise eest vastutava personali koolitamiseks. Lisaks tuleks minimaalsete järelevalvenõuete väljatöötamisse kaasata IMPELi võrgustik (1); |
| --- | --- |

13.

on rahul, et liikmesriikidele kehtestatakse minimaalsed järelevalvenõuded ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude transpordi miinimumnõuded, mis aitavad kaasa direktiivi elluviimisele. Samuti palub komitee liikmesriikidel jälgida, et asjaomastele asutustele oleksid nende õigussätete rakendamiseks tagatud piisavad rahalised vahendid, sealhulgas toetus õigusakti rakendamise eest vastutava personali koolitamiseks. Lisaks tuleks minimaalsete järelevalvenõuete väljatöötamisse kaasata IMPELi võrgustik (1);

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et puuduvad täpsed ettekirjutused selle kohta, kuidas kontrollida ja veenduda, et kollektiivsetes ja individuaalsetes süsteemides järgitakse neile esitatud nõudmisi. Samuti puuduvad ettekirjutused üksikute tootjate finantskohustuste täitmise kohta kõnealuse direktiivi alusel; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et puuduvad täpsed ettekirjutused selle kohta, kuidas kontrollida ja veenduda, et kollektiivsetes ja individuaalsetes süsteemides järgitakse neile esitatud nõudmisi. Samuti puuduvad ettekirjutused üksikute tootjate finantskohustuste täitmise kohta kõnealuse direktiivi alusel;

| 15. | väljendab kahetsust, et uuestisõnastamise käigus ei pööratud piisavalt tähelepanu sellele, et arendada ringlussevõetud või korduskasutuses toodete üle-euroopalisi turge. Seda saaks edendada nõudlust reguleerivate vahendite abil (nt keskkonnasäästlikud riigihanked, stiimulid ringlussevõetud materjalide ostmiseks, nt toormaterjalide maksustamise kaudu juhul, kui on olemas ringlussevõetud alternatiivid). Kahtlemata aitaks selline lähenemisviis vähendada elektri- ja elektroonikaseadmete romude hulka ning taastada kodanike usku elektroonikaromude asjakohasesse käitlemisse; |
| --- | --- |

15.

väljendab kahetsust, et uuestisõnastamise käigus ei pööratud piisavalt tähelepanu sellele, et arendada ringlussevõetud või korduskasutuses toodete üle-euroopalisi turge. Seda saaks edendada nõudlust reguleerivate vahendite abil (nt keskkonnasäästlikud riigihanked, stiimulid ringlussevõetud materjalide ostmiseks, nt toormaterjalide maksustamise kaudu juhul, kui on olemas ringlussevõetud alternatiivid). Kahtlemata aitaks selline lähenemisviis vähendada elektri- ja elektroonikaseadmete romude hulka ning taastada kodanike usku elektroonikaromude asjakohasesse käitlemisse;

C.   Meetmed tarbijate paremaks teavitamiseks ja keskkonnahoidliku käitumise julgustamiseks

| 16. | kutsub üles pöörama palju suuremat tähelepanu keskkonnaalase hariduse rollile. See hõlmaks elanikkonna kõigile vanuserühmadele suunatud ning kohalike tingimuste ja tarbimistavadega kohandatud teavituskampaaniaid. Nimetatud meetmete hea toimimine on tarbijate käitumise kujundamiseks väga oluline. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks toetada nende meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles pöörama palju suuremat tähelepanu keskkonnaalase hariduse rollile. See hõlmaks elanikkonna kõigile vanuserühmadele suunatud ning kohalike tingimuste ja tarbimistavadega kohandatud teavituskampaaniaid. Nimetatud meetmete hea toimimine on tarbijate käitumise kujundamiseks väga oluline. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks toetada nende meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel;

| 17. | kutsub ELi ja liikmesriike üles käivitama ja toetama teadusuuringuid, mille eesmärk on korduskasutuses toodete ja nende osade tõhus haldamine ning toimivate meetodite otsimine kodanike teavitamiseks keskkonnasäästlikust käitumisest; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi ja liikmesriike üles käivitama ja toetama teadusuuringuid, mille eesmärk on korduskasutuses toodete ja nende osade tõhus haldamine ning toimivate meetodite otsimine kodanike teavitamiseks keskkonnasäästlikust käitumisest;

| 18. | teeb ettepaneku, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid meetmeid tarbijate teavitamise parandamiseks ja edendaksid heade tavade vahetamist ELi riikide vahel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

18.

teeb ettepaneku, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid meetmeid tarbijate teavitamise parandamiseks ja edendaksid heade tavade vahetamist ELi riikide vahel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

D.   Elektri- ja elektroonikaseadmete romusid käsitleva direktiivi uuestisõnastamine

| 19. | peab väga oluliseks, et elektri- ja elektroonikaseadmete taaskasutamise kord ei toimiks seadmete väärtuse alusel; |
| --- | --- |

19.

peab väga oluliseks, et elektri- ja elektroonikaseadmete taaskasutamise kord ei toimiks seadmete väärtuse alusel;

| 20. | toonitab, et vaja on teha selget vahet selliste toodete taaskasutamisel, mida ei saa veel jäätmeteks pidada (ning mida ei tohiks lugeda taotletavate eesmärkide alla kuuluvaks), ning selliste toodete taaskasutamise vahel, mida võib juba jäätmeteks pidada, nt kohalike omavalitsuste hallatavatest kogumiskeskustest pärit romud. Komitee juhib tähelepanu sellele, et romude kogumiskohtadesse jäetud elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete seisukorda on raske kontrollida ning mõnede kulunud seadmete puhul oleks asjakohasem pigem ringlussevõtt kui taaskasutus; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et vaja on teha selget vahet selliste toodete taaskasutamisel, mida ei saa veel jäätmeteks pidada (ning mida ei tohiks lugeda taotletavate eesmärkide alla kuuluvaks), ning selliste toodete taaskasutamise vahel, mida võib juba jäätmeteks pidada, nt kohalike omavalitsuste hallatavatest kogumiskeskustest pärit romud. Komitee juhib tähelepanu sellele, et romude kogumiskohtadesse jäetud elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete seisukorda on raske kontrollida ning mõnede kulunud seadmete puhul oleks asjakohasem pigem ringlussevõtt kui taaskasutus;

| 21. | tunneb heameelt, et direktiivi kohaldamisala on täpsustatud ning ohtlike ainete piiramise direktiivi lisades on selgelt välja toodud, milliste elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriate ja tüüpide kohta see kehtib. Komitee märgib siiski, et probleeme võib tekkida kaheotstarbeliste toodete kategoriseerimisega. Komitee soovib, et selle kategooria tooted määratletaks kodumajapidamistest pärinevate elektri- ja elektroonikaseadmetena. Sellist tüüpi kategoriseerimise tulemusel võivad tekkida olukorrad, kus kulud kantakse ebaõiglaselt üle teistele osalistele ning kodumajapidamistest pärinevate elektri- ja elektroonikaseadmete romude jaoks ettenähtud rahastust vähendatakse. Kategoriseerimine tagaks ka suurema selguse ja kindluse tootjate jaoks; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt, et direktiivi kohaldamisala on täpsustatud ning ohtlike ainete piiramise direktiivi lisades on selgelt välja toodud, milliste elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriate ja tüüpide kohta see kehtib. Komitee märgib siiski, et probleeme võib tekkida kaheotstarbeliste toodete kategoriseerimisega. Komitee soovib, et selle kategooria tooted määratletaks kodumajapidamistest pärinevate elektri- ja elektroonikaseadmetena. Sellist tüüpi kategoriseerimise tulemusel võivad tekkida olukorrad, kus kulud kantakse ebaõiglaselt üle teistele osalistele ning kodumajapidamistest pärinevate elektri- ja elektroonikaseadmete romude jaoks ettenähtud rahastust vähendatakse. Kategoriseerimine tagaks ka suurema selguse ja kindluse tootjate jaoks;

| 22. | teeb ettepaneku, et direktiivis soovitataks liikmesriikidel lisada säte, millega mitte ainult ei julgustata, vaid kohustatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid disainima oma tooteid selliselt, et neid oleks võimalik kergesti parandada, lahti võtta, uuesti kasutada ja korduskasutusse suunata, aidates seeläbi vähendada prügilatesse või jäätmepõletusjaamadesse saadetavate kasutatud seadmete hulka. Selles valdkonnas tasub kaaluda võimalust luua stiimulite süsteem, mille kaudu premeeritaks tootjaid, kui nad ületavad teatud kategooria toodete korduskasutamise kohta kehtestatud määra; |
| --- | --- |

22.

teeb ettepaneku, et direktiivis soovitataks liikmesriikidel lisada säte, millega mitte ainult ei julgustata, vaid kohustatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid disainima oma tooteid selliselt, et neid oleks võimalik kergesti parandada, lahti võtta, uuesti kasutada ja korduskasutusse suunata, aidates seeläbi vähendada prügilatesse või jäätmepõletusjaamadesse saadetavate kasutatud seadmete hulka. Selles valdkonnas tasub kaaluda võimalust luua stiimulite süsteem, mille kaudu premeeritaks tootjaid, kui nad ületavad teatud kategooria toodete korduskasutamise kohta kehtestatud määra;

| 23. | soovib osutada kogumismäära rakendamise probleemile kollektiivsetes süsteemides. Kui kogumismäära rakendatakse (kollektiivsele) süsteemile kui tervikule (kõigile seadmetele), nagu Euroopa Komisjon on kavandanud, võib see kaasa tuua soovimatuid tagajärgi. Sel juhul on tõenäoline, et vastavusskeemides keskendutakse pigem raskeseadmetele (mis raskendavad kõige enam voolu) kui väga väikese kaaluga seadmetele. Tuleb vältida olukorda, kus kõnealuse kogumismäära kaudu luuakse mehhanism, mis keskendub üksnes raskeseadmetele ja mitte suure keskkonnamõjuga seadmetele. Selle saavutamiseks tuleb vähemalt kogumismäära kohaldada igale toote kategooriale eraldi; |
| --- | --- |

23.

soovib osutada kogumismäära rakendamise probleemile kollektiivsetes süsteemides. Kui kogumismäära rakendatakse (kollektiivsele) süsteemile kui tervikule (kõigile seadmetele), nagu Euroopa Komisjon on kavandanud, võib see kaasa tuua soovimatuid tagajärgi. Sel juhul on tõenäoline, et vastavusskeemides keskendutakse pigem raskeseadmetele (mis raskendavad kõige enam voolu) kui väga väikese kaaluga seadmetele. Tuleb vältida olukorda, kus kõnealuse kogumismäära kaudu luuakse mehhanism, mis keskendub üksnes raskeseadmetele ja mitte suure keskkonnamõjuga seadmetele. Selle saavutamiseks tuleb vähemalt kogumismäära kohaldada igale toote kategooriale eraldi;

| 24. | leiab, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise sihttaseme arvutamismudeli muutmine on samm õiges suunas. Kui siiani põhines see kilode arvestusel elaniku kohta, siis edaspidi arvutatakse seda protsendimäärana turule viidud seadmete keskmisest kaalust. Samas ei võeta keskmise määra arvutamiseks kavandatud kaheaastase perioodi puhul arvesse teatud tüüpi elektri- ja elektroonikaseadmete tegelikku olelusringi, mis on tihti palju pikem kui kaks aastat. Komitee täheldab samuti, et olelusringi pikenemine vähendab jäätmeprobleemi, mis peaks kallutama tarbijate ostuotsust kauakestvamate seadmete suunas; |
| --- | --- |

24.

leiab, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise sihttaseme arvutamismudeli muutmine on samm õiges suunas. Kui siiani põhines see kilode arvestusel elaniku kohta, siis edaspidi arvutatakse seda protsendimäärana turule viidud seadmete keskmisest kaalust. Samas ei võeta keskmise määra arvutamiseks kavandatud kaheaastase perioodi puhul arvesse teatud tüüpi elektri- ja elektroonikaseadmete tegelikku olelusringi, mis on tihti palju pikem kui kaks aastat. Komitee täheldab samuti, et olelusringi pikenemine vähendab jäätmeprobleemi, mis peaks kallutama tarbijate ostuotsust kauakestvamate seadmete suunas;

| 25. | soovitab samuti arvutada eesmärk välja elektri- ja elektroonikaseadmete keskmise olelusringi alusel, mitte viimasel kahel aastal müüdud uute toodete arvu alusel. Valitud kahe-aastane periood tundub meelevaldsena ja võib tuua kaasa soovimatuid keskkonnamõjusid, kuna eri seadmete olelusringid erinevad märkimisväärselt; |
| --- | --- |

25.

soovitab samuti arvutada eesmärk välja elektri- ja elektroonikaseadmete keskmise olelusringi alusel, mitte viimasel kahel aastal müüdud uute toodete arvu alusel. Valitud kahe-aastane periood tundub meelevaldsena ja võib tuua kaasa soovimatuid keskkonnamõjusid, kuna eri seadmete olelusringid erinevad märkimisväärselt;

| 26. | on mures, et eesmärk põhineb endiselt kaalul, mis ei peegelda toodete keskkonnamõju ja rõhutab, et tarbijaid on keeruline ärgitada andma taaskasutusse väikesemõõdulisi elektri- ja elektroonikaseadmeid. Komitee täheldab, et enamjaolt visatakse need linna prügikonteineritesse ja sealtkaudu jõuavad need prügilatesse. Komitee kutsub seega üles võtma väikesemõõdulisi seadmeid arvesse direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudes; |
| --- | --- |

26.

on mures, et eesmärk põhineb endiselt kaalul, mis ei peegelda toodete keskkonnamõju ja rõhutab, et tarbijaid on keeruline ärgitada andma taaskasutusse väikesemõõdulisi elektri- ja elektroonikaseadmeid. Komitee täheldab, et enamjaolt visatakse need linna prügikonteineritesse ja sealtkaudu jõuavad need prügilatesse. Komitee kutsub seega üles võtma väikesemõõdulisi seadmeid arvesse direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudes;

| 27. | rõhutab, et „saastaja maksab” põhimõte tähendab seda, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude haldamise kulud peaks kandma tarbijad elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate kaudu, mitte maksumaksjad peamiselt kohalike omavalitsuste kaudu. See tähendab seega, et elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad vastutavad elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise, haldamise ja käitlemise kulude ning teabekulude ja kohandatud tootekujunduse eest. Tootja vastutuse põhimõte loob aluse heale ja selgele koostööle tootjate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel direktiivi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et „saastaja maksab” põhimõte tähendab seda, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude haldamise kulud peaks kandma tarbijad elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate kaudu, mitte maksumaksjad peamiselt kohalike omavalitsuste kaudu. See tähendab seega, et elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad vastutavad elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise, haldamise ja käitlemise kulude ning teabekulude ja kohandatud tootekujunduse eest. Tootja vastutuse põhimõte loob aluse heale ja selgele koostööle tootjate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel direktiivi eesmärkide saavutamiseks;

| 28. | märgib elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate (2) muret selle üle, et kuigi neid peetakse õigustatult vastutavaks kogumiseesmärkide saavutamise eest, on nende võime nimetatud protsessile piiratud, eelkõige seoses kogumispunktide ligipääsetavuse ja tarbijate toodetud jäätmete hulgaga. Direktiivi artikli 7 lõikes 1 märgitakse asjakohaselt, et lõppkokkuvõttes vastutavad kogumismäära saavutamise eest tootjad. Sellegipoolest soovib komitee juhtida tähelepanu järgmistele vajadustele:






  — | määratleda paremini kõigi jäätmete olelusringis osalejate – mitte ainult tootjate, vaid ka tarnijate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste – roll ja kohustused, et tugevdada tootja vastutuse põhimõtet ning tagada elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise läbipaistvus ning jäätmete kogumine vastavalt direktiivis sätestatud keskkonnanormidele; |
| --- | --- | --- |

28.

märgib elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate (2) muret selle üle, et kuigi neid peetakse õigustatult vastutavaks kogumiseesmärkide saavutamise eest, on nende võime nimetatud protsessile piiratud, eelkõige seoses kogumispunktide ligipääsetavuse ja tarbijate toodetud jäätmete hulgaga. Direktiivi artikli 7 lõikes 1 märgitakse asjakohaselt, et lõppkokkuvõttes vastutavad kogumismäära saavutamise eest tootjad. Sellegipoolest soovib komitee juhtida tähelepanu järgmistele vajadustele:

—

määratleda paremini kõigi jäätmete olelusringis osalejate – mitte ainult tootjate, vaid ka tarnijate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste – roll ja kohustused, et tugevdada tootja vastutuse põhimõtet ning tagada elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise läbipaistvus ning jäätmete kogumine vastavalt direktiivis sätestatud keskkonnanormidele;

| — | kõik registreeritud organisatsioonidele üle antud elektri- ja elektroonikaseadmete romud (v.a. tootjate tagasivõetud) tuleks registreerida, et tootjad saaksid sellekohase tõendi; |
| --- | --- |

—

kõik registreeritud organisatsioonidele üle antud elektri- ja elektroonikaseadmete romud (v.a. tootjate tagasivõetud) tuleks registreerida, et tootjad saaksid sellekohase tõendi;

| — | luua mehhanismid, mis võimaldavad tootjatel seada kahtluse alla ja kontrollida artiklites 12 ja 13 nimetatud kulude ja andmete kuritarvitamist, märkides, et sellised mehhanismid ei tohi tuua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kaasa täiendavat koormust; |
| --- | --- |

—

luua mehhanismid, mis võimaldavad tootjatel seada kahtluse alla ja kontrollida artiklites 12 ja 13 nimetatud kulude ja andmete kuritarvitamist, märkides, et sellised mehhanismid ei tohi tuua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kaasa täiendavat koormust;

| 29. | teeb ettepaneku, et tootja vastutuse laiendamine kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete romude lahuskogumise kuludele ei oleks vabatahtlik, vaid kohustuslik; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku, et tootja vastutuse laiendamine kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete romude lahuskogumise kuludele ei oleks vabatahtlik, vaid kohustuslik;

| 30. | on rahul, et artikli 11 lõikes 1 määratletud miinimumeesmärke on tõstetud 5 % võrra ja et neid kohaldatakse nüüdsest ka meditsiiniseadmetele. Komitee soovitab kehtestada kooskõlas jäätmehierarhiaga eraldi eesmärk saavutada korduskasutamise määr 5 %. See võiks aidata vähendada praegust tõrksust kasutada uuesti korduskasutamisele suunatud seadmeid ning tagada kvaliteetsete seadmete uuesti rakendamine; |
| --- | --- |

30.

on rahul, et artikli 11 lõikes 1 määratletud miinimumeesmärke on tõstetud 5 % võrra ja et neid kohaldatakse nüüdsest ka meditsiiniseadmetele. Komitee soovitab kehtestada kooskõlas jäätmehierarhiaga eraldi eesmärk saavutada korduskasutamise määr 5 %. See võiks aidata vähendada praegust tõrksust kasutada uuesti korduskasutamisele suunatud seadmeid ning tagada kvaliteetsete seadmete uuesti rakendamine;

| 31. | märgib, et B2C-seadmete tootjad on vähe või üldse mitte huvitatud oma seadmete korduvkasutamisele ärgitamisest. Seetõttu korduvkasutust ei toimu. Korduvkasutuse eesmärkide lisamine ringlussevõtu eesmärgi alla seda olukorda ei muuda. Tootjad püüavad sihtmärgini jõuda vaid ringlussevõtu kaudu ning jätavad kõrvale korduvkasutuse võimalused. Ent korduvkasutuse organisatsioonide kogemus näitab, et kõigist äravisatud elektri- ja elektroonikaseadmetest on 20–30 % veel täiesti toimivad või vajavad toimimiseks vaid väikesi parandusi. Komitee suhtub jäätmehierarhiasse väga tõsiselt ning pooldab tervikseadmete korduvkasutuse soodustamist. Seetõttu soovitab komitee seada tervikseadmete korduvkasutusele eraldi eesmärk; |
| --- | --- |

31.

märgib, et B2C-seadmete tootjad on vähe või üldse mitte huvitatud oma seadmete korduvkasutamisele ärgitamisest. Seetõttu korduvkasutust ei toimu. Korduvkasutuse eesmärkide lisamine ringlussevõtu eesmärgi alla seda olukorda ei muuda. Tootjad püüavad sihtmärgini jõuda vaid ringlussevõtu kaudu ning jätavad kõrvale korduvkasutuse võimalused. Ent korduvkasutuse organisatsioonide kogemus näitab, et kõigist äravisatud elektri- ja elektroonikaseadmetest on 20–30 % veel täiesti toimivad või vajavad toimimiseks vaid väikesi parandusi. Komitee suhtub jäätmehierarhiasse väga tõsiselt ning pooldab tervikseadmete korduvkasutuse soodustamist. Seetõttu soovitab komitee seada tervikseadmete korduvkasutusele eraldi eesmärk;

| 32. | märgib, et praeguse direktiivi mõnes sättes kehtestatud paindlikkus ning kohustuste ja vastutuse ebaselge määratlus liikmesriikide õigusaktides on mitmel juhul põhjustanud kohalikele omavalitsustele ebaproportsionaalset haldus- ja finantskoormat. Kulud, mida peaksid direktiivi kohaselt kandma tootjad, kannavad lõpuks kohalikud omavalitsused, sest neil on tavaliselt seadusest tulenev vastutus jäätmekogumise eest ning nad peavad sekkuma, kui tootjapoolsed jäätmete tagasivõtusüsteemid ei tööta nõuetekohaselt. Komitee leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei peaks vastutama elektri- ja elektroonikaseadmete romude õigusaktide puudustest tulenevate tagajärgede eest; |
| --- | --- |

32.

märgib, et praeguse direktiivi mõnes sättes kehtestatud paindlikkus ning kohustuste ja vastutuse ebaselge määratlus liikmesriikide õigusaktides on mitmel juhul põhjustanud kohalikele omavalitsustele ebaproportsionaalset haldus- ja finantskoormat. Kulud, mida peaksid direktiivi kohaselt kandma tootjad, kannavad lõpuks kohalikud omavalitsused, sest neil on tavaliselt seadusest tulenev vastutus jäätmekogumise eest ning nad peavad sekkuma, kui tootjapoolsed jäätmete tagasivõtusüsteemid ei tööta nõuetekohaselt. Komitee leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei peaks vastutama elektri- ja elektroonikaseadmete romude õigusaktide puudustest tulenevate tagajärgede eest;

E.   Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi uuestisõnastamine

| 33. | väljendab oma muret endiselt väga ulatusliku saastatuse üle, mis tuleneb elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatud ohtlikest ainetest ja materjalidest. Lisaks sellele, et nimetatud toodete valmistamisel kasutatakse paljusid ohtlikke aineid ja materjale, tekib nende ringlussevõtul ja kasutuselt võetavate seadmete käitlemisel teisi kahjulikke aineid, näiteks dioksiine ja furaane; |
| --- | --- |

33.

väljendab oma muret endiselt väga ulatusliku saastatuse üle, mis tuleneb elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatud ohtlikest ainetest ja materjalidest. Lisaks sellele, et nimetatud toodete valmistamisel kasutatakse paljusid ohtlikke aineid ja materjale, tekib nende ringlussevõtul ja kasutuselt võetavate seadmete käitlemisel teisi kahjulikke aineid, näiteks dioksiine ja furaane;

| 34. | märgib, et vaja on tegutseda, et katkestada seos majanduskasvu ja jäätmete hulga suurenemise vahel, seda eelkõige ohtlikke aineid sisaldavate jäätmete osas. Komitee rõhutab, et ühiskond ei peaks tasuma täiendavaid makse ohtlikke aineid sisaldavate jäätmete haldamise eest. Seda tüüpi ainete kasutamine elektri- ja elektroonikaseadmetes tuleneb tootjate (ja selliseid tooteid ELi-välistest riikidest importivate tarnijate) vabatahtlikust otsusest. Seetõttu oleks asjakohane, et toote hinnas võetaks arvesse kogukulu, mis on seotud ohtlikke aineid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega inimtervisele või keskkonnale ohutul viisil; |
| --- | --- |

34.

märgib, et vaja on tegutseda, et katkestada seos majanduskasvu ja jäätmete hulga suurenemise vahel, seda eelkõige ohtlikke aineid sisaldavate jäätmete osas. Komitee rõhutab, et ühiskond ei peaks tasuma täiendavaid makse ohtlikke aineid sisaldavate jäätmete haldamise eest. Seda tüüpi ainete kasutamine elektri- ja elektroonikaseadmetes tuleneb tootjate (ja selliseid tooteid ELi-välistest riikidest importivate tarnijate) vabatahtlikust otsusest. Seetõttu oleks asjakohane, et toote hinnas võetaks arvesse kogukulu, mis on seotud ohtlikke aineid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega inimtervisele või keskkonnale ohutul viisil;

| 35. | kiidab heaks otsuse tõsta keelatud ainete ja nende ainete maksimaalsete kontsentratsioonimäärade loetelu ümber direktiivi lisasse. Sellegipoolest avaldab komitee kahetsust, et loetelusse ei ole lisatud aineid, mille keelamise kohta on IV lisas ettepanek tehtud. See märkus puudutab eelkõige heksabromotsüklododekaani (HBCDD), bis(2-etüülheksüül)ftalaadi (DEPH), butüülbensüülftalaadi (BBP) ja dibutüülftalaadi (DBP) kasutamist mis tahes elektri- ja elektroonikaseadmetes; |
| --- | --- |

35.

kiidab heaks otsuse tõsta keelatud ainete ja nende ainete maksimaalsete kontsentratsioonimäärade loetelu ümber direktiivi lisasse. Sellegipoolest avaldab komitee kahetsust, et loetelusse ei ole lisatud aineid, mille keelamise kohta on IV lisas ettepanek tehtud. See märkus puudutab eelkõige heksabromotsüklododekaani (HBCDD), bis(2-etüülheksüül)ftalaadi (DEPH), butüülbensüülftalaadi (BBP) ja dibutüülftalaadi (DBP) kasutamist mis tahes elektri- ja elektroonikaseadmetes;

| 36. | kutsub üles koostama analüüsi argumentide kohta, mille järgi tuleks kemikaalimäärus REACH teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi kaudu täiel määral ellu viia või jätta nimetatud direktiiv ka edaspidi REACHi protsessi täienduseks, kusjuures direktiivis esitataks konkreetsem ajakava, et teavitada äsja avastatud ohtlikest kemikaalidest, mis tuleks asendada turvalisemate aseainetega; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles koostama analüüsi argumentide kohta, mille järgi tuleks kemikaalimäärus REACH teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi kaudu täiel määral ellu viia või jätta nimetatud direktiiv ka edaspidi REACHi protsessi täienduseks, kusjuures direktiivis esitataks konkreetsem ajakava, et teavitada äsja avastatud ohtlikest kemikaalidest, mis tuleks asendada turvalisemate aseainetega;

| 37. | tunneb heameelt, et iga nelja aasta tagant toimuv erandite läbivaatamine asendatakse korraga, mille kohaselt tagatakse erandid maksimaalselt neljaks aastaks ning neid on võimalik taotluse alusel pikendada. Eesmärk on toetada jõupingutusi ainete asendamiseks ja asetada tõestamiskohustus riigiasutustelt taotlust esitavale tootjale või tarnijale; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt, et iga nelja aasta tagant toimuv erandite läbivaatamine asendatakse korraga, mille kohaselt tagatakse erandid maksimaalselt neljaks aastaks ning neid on võimalik taotluse alusel pikendada. Eesmärk on toetada jõupingutusi ainete asendamiseks ja asetada tõestamiskohustus riigiasutustelt taotlust esitavale tootjale või tarnijale;

| 38. | kutsub komisjoni üles sätestama viivitamatult erandite tegemise täpsed eeskirjad, kuna majanduslikele sidusrühmadele on vaja tagada õiguskindlus ja määratleda, kuidas uusi kriteeriume rakendatakse artikli 5 lõike 1 punktis b esitatud sotsiaalmajanduslike mõjude ja kasu põhjal erandite tegemise ja nende läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles sätestama viivitamatult erandite tegemise täpsed eeskirjad, kuna majanduslikele sidusrühmadele on vaja tagada õiguskindlus ja määratleda, kuidas uusi kriteeriume rakendatakse artikli 5 lõike 1 punktis b esitatud sotsiaalmajanduslike mõjude ja kasu põhjal erandite tegemise ja nende läbivaatamise raames;

| 39. | peab artiklites 6 ja 8 sisalduvaid sätteid selgeteks ja sidusateks ning täheldab, et normidele mittevastavate toodete arvu vähendamine ühtlustatud ja rangema turujärelevalve abil on kulutõhus vahend direktiivist keskkonnale tõusva tulu suurendamiseks. |
| --- | --- |

39.

peab artiklites 6 ja 8 sisalduvaid sätteid selgeteks ja sidusateks ning täheldab, et normidele mittevastavate toodete arvu vähendamine ühtlustatud ja rangema turujärelevalve abil on kulutõhus vahend direktiivist keskkonnale tõusva tulu suurendamiseks.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), 19. põhjendus

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| () | Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. ootjad peaksid rahastama vähemalt elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. ð Liikmesriigid peaksid julgustama tootjaid võtma endale vastutuse elektroonikaromude kogumise eest, eelkõige rahastama elektroonikaromude kogumist kogu jäätmete olelustsükli ulatuses, sealhulgas kodumajapidamiste elektroonikaromud, selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti ning luua võrdsed võimalused, ühtlustades tootjapoolset rahastamist kogu ELis, et kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega. (...) |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

()

Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. ootjad peaksid rahastama vähemalt elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. ð Liikmesriigid peaksid julgustama tootjaid võtma endale vastutuse elektroonikaromude kogumise eest, eelkõige rahastama elektroonikaromude kogumist kogu jäätmete olelustsükli ulatuses, sealhulgas kodumajapidamiste elektroonikaromud, selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti ning luua võrdsed võimalused, ühtlustades tootjapoolset rahastamist kogu ELis, et kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega. (...)

| () | Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. ootjad peaksid rahastama elektroonikaromude kogumist, , töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. Liikmesriigid peaksid endale vastutuse elektroonikaromude kogumise eest, eelkõige rahasta elektroonikaromude kogumist kogu jäätmete olelustsükli ulatuses, sealhulgas kodumajapidamiste elektroonikaromud, selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti ning luua võrdsed võimalused, ühtlustades tootjapoolset rahastamist kogu ELis, et kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega. (...) |
| --- | --- |

()

Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. ootjad peaksid rahastama elektroonikaromude kogumist, , töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. Liikmesriigid peaksid endale vastutuse elektroonikaromude kogumise eest, eelkõige rahasta elektroonikaromude kogumist kogu jäätmete olelustsükli ulatuses, sealhulgas kodumajapidamiste elektroonikaromud, selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti ning luua võrdsed võimalused, ühtlustades tootjapoolset rahastamist kogu ELis, et kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega. (...)

Motivatsioon

Tootjate rahaline vastutus peaks algama hetkest, mil tarbija elektroonikatoote ära viskab, see juhtub tavaliselt kodumajapidamises. 19. põhjenduses esitatud põhjustel ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude optimaalseks halduseks tuleks direktiivis vältida tootja vastutuse varieerumist.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid edendavad kooskõlas tooteid käsitlevate ühenduse õigusaktidega, sealhulgas ökodisaini käsitleva direktiiviga 2005/32/EÜ meetmeid, et soodustada niisuguste elektri- ja elektroonikaseadmete kavandamist ja tootmist, mille puhul hõlbustatakse eelkõige elektroonikaromude , nende komponentide ja materjalide korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist . Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et tootjad ei takista konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kaudu elektroonikaromude korduskasutamist, kui niisuguste konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kasutamisega ei saavutata tunduvalt suuremat kasu, näiteks seoses keskkonnakaitse ja/või ohutusnõuetega. | Liikmesriigid kooskõlas tooteid käsitlevate ühenduse õigusaktidega, sealhulgas ökodisaini käsitleva direktiiviga 2005/32/EÜ meetmeid, et soodustada niisuguste elektri- ja elektroonikaseadmete kavandamist ja tootmist, mille puhul hõlbustatakse eelkõige elektroonikaromude , nende komponentide ja materjalide korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist . Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et tootjad ei takista konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kaudu elektroonikaromude korduskasutamist, kui niisuguste konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kasutamisega ei saavutata tunduvalt suuremat kasu, näiteks seoses keskkonnakaitse ja/või ohutusnõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid edendavad kooskõlas tooteid käsitlevate ühenduse õigusaktidega, sealhulgas ökodisaini käsitleva direktiiviga 2005/32/EÜ meetmeid, et soodustada niisuguste elektri- ja elektroonikaseadmete kavandamist ja tootmist, mille puhul hõlbustatakse eelkõige elektroonikaromude , nende komponentide ja materjalide korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist . Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et tootjad ei takista konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kaudu elektroonikaromude korduskasutamist, kui niisuguste konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kasutamisega ei saavutata tunduvalt suuremat kasu, näiteks seoses keskkonnakaitse ja/või ohutusnõuetega.

Liikmesriigid kooskõlas tooteid käsitlevate ühenduse õigusaktidega, sealhulgas ökodisaini käsitleva direktiiviga 2005/32/EÜ meetmeid, et soodustada niisuguste elektri- ja elektroonikaseadmete kavandamist ja tootmist, mille puhul hõlbustatakse eelkõige elektroonikaromude , nende komponentide ja materjalide korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist . Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse, et tootjad ei takista konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kaudu elektroonikaromude korduskasutamist, kui niisuguste konstruktsiooni iseärasuste või tootmisprotsesside kasutamisega ei saavutata tunduvalt suuremat kasu, näiteks seoses keskkonnakaitse ja/või ohutusnõuetega.

Motivatsioon

Direktiivis peaks olema nõue, et liikmesriigid kohustavad (mitte ainult ei julgusta) tootjaid keskkonnahoidlikumaid tooteid kavandama. Vastavusskeemides võetav tasu peaks olema seega seotud konkreetse toote korduvkasutuse või ringlussevõtu võimalusega. Selle saavutamiseks on vaja elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi lisada täpsustus vastavusskeemides võetava (nähtava) tasu arvutamise kohta.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), artikli 5 lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ning saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase, eelkõige osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ning saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase, eelkõige osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul.

| 1. | Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ning saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase, eelkõige osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ning saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase, eelkõige osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul.

Motivatsioon

Märkimisväärne kogus väikeste elektri- ja elektroonikaseadmete romusid visatakse olmejäätmete konteineritesse ning lisatakse hiljem sorteerimata jäätmete hulka. Nende taaskasutusse võtmine on kallis, paneb kohalike omavalitsuste õlule õigustamata koorma ja loob vajaduse täiendavaks arvelduseks tootjatega. Selle tava kõrvaldamine vähendaks taaskasutuskulusid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), artikli 7 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Artikkel 7


  Kogumise määr







  1. | Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud saavutavad minimaalse kogumismäära 65 %. Kogumise määr arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis artiklite 5 ja 6 kohaselt kogutud elektroonikaromude kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kahel eelneval aastal turuleviidud elektri- ja elektroonikaseadmete keskmisest massist. Kõnealune kogumismäär saavutatakse igal aastal ja alates 2016. aastast. |

Euroopa Komisjoni ettepanek

Artikkel 7

Kogumise määr

1.

Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud saavutavad minimaalse kogumismäära 65 %. Kogumise määr arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis artiklite 5 ja 6 kohaselt kogutud elektroonikaromude kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kahel eelneval aastal turuleviidud elektri- ja elektroonikaseadmete keskmisest massist. Kõnealune kogumismäär saavutatakse igal aastal ja alates 2016. aastast.

Arvamuse eelnõu

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Kogumise määr

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud saavutavad minimaalse kogumismäära 65 % . Kogumise määr arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis artiklite 5 ja 6 kohaselt kogutud elektroonikaromude kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kahel eelneval aastal turuleviidud elektri- ja elektroonikaseadmete keskmisest massist. Kõnealune kogumismäär saavutatakse igal aastal ja alates 2016. aastast. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud saavutavad minimaalse kogumismäära 65 % . Kogumise määr arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis artiklite 5 ja 6 kohaselt kogutud elektroonikaromude kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kahel eelneval aastal turuleviidud elektri- ja elektroonikaseadmete keskmisest massist. Kõnealune kogumismäär saavutatakse igal aastal ja alates 2016. aastast.

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga soovitakse väljendada arvamuse eelnõu punktis 23 väljendatud mõtet õigusakti ettepaneku muudatusettepanekus.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), artikli 11 lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

.

| . | Kõigi lahuskogutud ja artikli kohaselt tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2011 täidavad tootjad järgmised miinimumeesmärgid :






  a) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 1 ja 10 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 85 % taaskasutatakse ja |
| --- | --- | --- | --- |

Kõigi lahuskogutud ja artikli kohaselt tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2011 täidavad tootjad järgmised miinimumeesmärgid :

a)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 1 ja 10 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

85 % taaskasutatakse ja

| — | 80 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

80 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse;

| b) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 3 ja 4 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 80 % taaskasutatakse ja |
| --- | --- | --- |

b)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 3 ja 4 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

80 % taaskasutatakse ja

| — | 70 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

70 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse;

| c) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 2, 5, 6, 7, 8 ja 9 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 75 % taaskasutatakse ja |
| --- | --- | --- |

c)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 2, 5, 6, 7, 8 ja 9 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

75 % taaskasutatakse ja

| — | 55 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

55 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse;

| d) | gaaslahenduslampidest 85 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse. |
| --- | --- |

d)

gaaslahenduslampidest 85 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse.

| 2. | Kõnealused sihtarvud arvutatakse taaskasutusettevõtetesse saadetud lahuskogutud elektroonikaromude massiprotsendina. |
| --- | --- |

2.

Kõnealused sihtarvud arvutatakse taaskasutusettevõtetesse saadetud lahuskogutud elektroonikaromude massiprotsendina.

| |
| --- |

Kõigi lahuskogutud ja artikli kohaselt tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2011 täidavad tootjad järgmised miinimumeesmärgid :

| | Kõigi lahuskogutud ja artikli kohaselt tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2011 täidavad tootjad järgmised miinimumeesmärgid :






  a) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 1 ja 10 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 85 % taaskasutatakse |
| --- | --- | --- | --- |

a)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 1 ja 10 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

85 % taaskasutatakse

| — | 75 % võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

75 % võetakse ringlusse;

| — | |
| --- | --- |

—

| b) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 3 ja 4 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 80 % taaskasutatakse |
| --- | --- | --- |

b)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 3 ja 4 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

80 % taaskasutatakse

| — | võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

võetakse ringlusse;

| — | |
| --- | --- |

—

| c) | direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 2, 5, 6, 7, 8 ja 9 kuuluvatest elektroonikaromudest :






  — | 75 % taaskasutatakse |
| --- | --- | --- |

c)

direktiivi 20xx/xx/EÜ (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) I lisa kategooriatesse 2, 5, 6, 7, 8 ja 9 kuuluvatest elektroonikaromudest :

—

75 % taaskasutatakse

| — | võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

võetakse ringlusse;

| — | |
| --- | --- |

—

| d) | gaaslahenduslampidest 85 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse. |
| --- | --- |

d)

gaaslahenduslampidest 85 % valmistatakse ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse.

| 2. | Kõnealused sihtarvud arvutatakse taaskasutusettevõtetesse saadetud lahuskogutud elektroonikaromude massiprotsendina. |
| --- | --- |

2.

Kõnealused sihtarvud arvutatakse taaskasutusettevõtetesse saadetud lahuskogutud elektroonikaromude massiprotsendina.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni ettepanekutes ei nähta ette elektri- ja elektroonikaseadmete romude korduskasutamist eraldi eesmärgina ning seega ei ärgitata tootjaid neid sel otstarbel parandama. Nimetatud eesmärgi ühendamine romude ringlussevõtu eesmärgiga võib mõjutada tootjaid seadmeid korduskasutuse eesmärgil mitte parandama. Tasub meeles pidada, et paljusid seda tüüpi seadmeid on võimalik korduskasutada kas kohe või väikeste parandustega: seetõttu tehakse ettepanek muuta korduskasutamine eraldi eesmärgiks.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek: direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, äraviimist artikli 5 lõike 2 kohaselt loodud kogumispunktidest ning nende töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid julgustavad vajaduse korral tootjaid rahastama kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, äraviimist artikli 5 lõike 2 kohaselt loodud kogumispunktidest ning nende töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid julgustavad vajaduse korral tootjaid rahastama kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega.

| 2. | Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.
  Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto. |
| --- | --- |

2.

Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.

Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto.

3.

| 3. | Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul. |
| --- | --- |

Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul.

1.

| |
| --- |

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid
  tootjaid rahasta kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega. |
| --- | --- |

Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid
  tootjaid rahasta kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega.

| 2. | Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.
  Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto. |
| --- | --- |

2.

Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.

Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto.

3.

| 3. | Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) kulud rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul. |
| --- | --- |

Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) kulud rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul.

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

Motivatsioon

Arvestades selle küsimuse olulisust, peaks tekst tooma selgelt ja arusaadavalt esile tootjatele kehtestatud kohustuse kanda elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise ja kogumiskohtadega seotud kulusid alates elektri- ja elektroonikaseadmete kasutuse lõpul tekkivate elektroonikaromude kogumisest. Tootja vastutuse laiendamine kodumajapidamiste elektroonikaromude lahuskogumise kuludele peaks olema kohustuslik, et tagada finantsvastutuse osas suurem ühtlus ning ühtsed turutingimused ELis.

Brüssel, 4. detsember 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa võrgustik.

1

(2)  CESE 2008, CECED 2009, DigitalEurope 2009, Orgalime 2009, vt lisa.

2

---