# Europos Sąjungos C 117/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.117.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 117 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gegužės 6d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.117.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 117

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gegužės 6d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 117/01 | Tarybos ir Komisijos parengta darbo programos Švietimas ir mokymas 2010 įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendra ataskaita | 1 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 117/02 | Euro kursas | 8 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 117/03 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 9 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 117/01

Tarybos ir Komisijos parengta darbo programos Švietimas ir mokymas 2010 įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendra ataskaita

1

Europos Komisija

2010/C 117/02

Euro kursas

8

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 117/03

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

9

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 117/04 | Valstybės pagalba – Slovakijos Respublika – Valstybės pagalbos priemonė C 5/10 (ex NN 48/09 ir ex N 485/09) – Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) suteikta valstybės paskola – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 117/04

Valstybės pagalba – Slovakijos Respublika – Valstybės pagalbos priemonė C 5/10 (ex NN 48/09 ir ex N 485/09) – Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) suteikta valstybės paskola – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 6.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 117/1

---

Tarybos ir Komisijos parengta darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendra ataskaita (1)

2010/C 117/01

1.   ĮVADAS

Švietimas ir mokymas – labai svarbi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės dalis ir vienas svarbiausių tolesnės veiklos, atsižvelgiant į 2020 m. tikslus, elementų. Siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, teisingumą ir socialinę įtrauktį, itin svarbu sukurti gerai veikiantį vadinamąjį „žinių trikampį“, kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, bei padėti visiems piliečiams tobulinti įgūdžius. Dėl ekonomikos nuosmukio šie ilgalaikiai uždaviniai yra dar svarbesni. Valstybės ir privatieji biudžetai patiria didelių sunkumų, naikinamos esamos darbo vietos, o naujoms darbo vietoms dažnai būtina kitokia ir aukštesnė kvalifikacija. Todėl švietimo ir mokymo sistemos turėtų tapti daug atviresnės ir labiau atitikti piliečių, darbo rinkos ir plačiosios visuomenės poreikius.

Nuo 2002 m. politinis bendradarbiavimas Europos lygiu švietimo ir mokymo srityse (2) buvo itin naudingas atskirų šalių švietimo reformoms ir besimokančiųjų bei specialistų judumui visoje Europoje. Atsižvelgdama į tai ir visapusiškai gerbdama valstybių narių atsakomybę už savo švietimo sistemas, Taryba 2009 m. gegužės mėn. patvirtino Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) (3).

Šioje ketvirtojoje bendroje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama pažangai, padarytai siekiant sutartų švietimo ir mokymo tikslų 2007–2009 m. laikotarpiu. Ji grindžiama išsamiu nacionalinių ataskaitų ir veiklos rezultatų vertinimu pagal tam tikrus rodiklius ir vidutinių Europos rezultatų orientacinius lygius („lyginamuosius standartus“) (4). Daugiausia dėmesio skiriama 2006 m. Rekomendacijos dėl bendrųjų gebėjimų įgyvendinimui (5). Tačiau joje taip pat apžvelgtas nacionalinių mokymosi visą gyvenimą strategijų kūrimas ir reformos, kurių imtasi siekiant profesinį mokymą padaryti patrauklesnį ir labiau atitinkantį darbo rinkos poreikius bei modernizuoti aukštąjį mokslą.

Ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į nustatytus naujus uždavinius, visų pirma susijusius su iniciatyva „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ (6). Nors valstybių narių ataskaitose specialiai nenagrinėta, kaip švietimo ir mokymo sistemos turėtų reaguoti į ekonomikos nuosmukį, svarbiausi jose nagrinėjami klausimai – ypač gebėjimais grindžiamo metodo įgyvendinimo pažanga ir profesinio mokymo bei aukštojo mokslo modernizavimas – yra itin svarbūs siekiant, kad Europa sėkmingai atsigautų po ekonomikos krizės.

Išryškėjo šios tendencijos ir problemos:

| 1) | Esama bendro veiklos rezultatų ES švietimo ir mokslo srityje pagerėjimo. Tačiau dauguma 2010 m. lyginamųjų standartų nebus įgyvendinti laiku, o itin svarbus raštingumo rezultatų lyginamojo standarto atveju padėtis faktiškai blogėja. Norint įgyvendinti šiuos lyginamuosius standartus, reikės veiksmingesnių nacionalinių iniciatyvų. Ekonomikos nuosmukis ir demografinės problemos išryškina tai, jog būtina nedelsiant imtis reformų, tuo pačiu tęsiant investicijas į švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų įveiktos esminės ekonominės ir socialinės problemos. |
| --- | --- |

1)

Esama bendro veiklos rezultatų ES švietimo ir mokslo srityje pagerėjimo. Tačiau dauguma 2010 m. lyginamųjų standartų nebus įgyvendinti laiku, o itin svarbus raštingumo rezultatų lyginamojo standarto atveju padėtis faktiškai blogėja. Norint įgyvendinti šiuos lyginamuosius standartus, reikės veiksmingesnių nacionalinių iniciatyvų. Ekonomikos nuosmukis ir demografinės problemos išryškina tai, jog būtina nedelsiant imtis reformų, tuo pačiu tęsiant investicijas į švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų įveiktos esminės ekonominės ir socialinės problemos.

| 2) | Nemažai šalių jau pradėjo reformas, kurioms naudojama bendrųjų gebėjimų sistema. Gera pažanga padaryta pritaikant mokyklų mokymo programas. Tačiau dar yra nemažai darbo siekiant skatinant mokytojus tobulinti kvalifikaciją, atnaujinti vertinimo metodus ir įdiegti naujus mokymo organizavimo novatoriškoje mokyklų aplinkoje būdus. Sunkiausia yra užtikrinti, kad novatoriška metodika būtų naudinga visiems besimokantiesiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius asmenis, profesinių įstaigų mokinius ir besimokančius suaugusiuosius. |
| --- | --- |

2)

Nemažai šalių jau pradėjo reformas, kurioms naudojama bendrųjų gebėjimų sistema. Gera pažanga padaryta pritaikant mokyklų mokymo programas. Tačiau dar yra nemažai darbo siekiant skatinant mokytojus tobulinti kvalifikaciją, atnaujinti vertinimo metodus ir įdiegti naujus mokymo organizavimo novatoriškoje mokyklų aplinkoje būdus. Sunkiausia yra užtikrinti, kad novatoriška metodika būtų naudinga visiems besimokantiesiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius asmenis, profesinių įstaigų mokinius ir besimokančius suaugusiuosius.

| 3) | Neišspręstos problemos tebėra mokymosi visą gyvenimą programų įgyvendinimas per formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą ir judumo didinimas. Švietimas ir mokymas, įskaitant universitetus, turėtų tapti atviresnis ir labiau atitikti darbo rinkos ir plačiosios visuomenės poreikius. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti švietimo ir mokymo bei darbo rinkos partnerysčių kūrimuisi. |
| --- | --- |

3)

Neišspręstos problemos tebėra mokymosi visą gyvenimą programų įgyvendinimas per formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą ir judumo didinimas. Švietimas ir mokymas, įskaitant universitetus, turėtų tapti atviresnis ir labiau atitikti darbo rinkos ir plačiosios visuomenės poreikius. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti švietimo ir mokymo bei darbo rinkos partnerysčių kūrimuisi.

2.   BENDRIEJI GEBĖJIMAI

Europos bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų metmenyse (7) nustatyti ir apibrėžti 8 bendrieji gebėjimai, būtini asmeniniams rezultatams pasiekti, aktyviam pilietiškumui, socialinei įtraukčiai ir užimtumui žinių visuomenėje:

| 1) | bendravimas gimtąja kalba; |
| --- | --- |

1)

bendravimas gimtąja kalba;

| 2) | bendravimas užsienio kalbomis; |
| --- | --- |

2)

bendravimas užsienio kalbomis;

| 3) | matematiniai gebėjimai ir pagrindiniai gebėjimai gamtos mokslų ir technologijų srityse; |
| --- | --- |

3)

matematiniai gebėjimai ir pagrindiniai gebėjimai gamtos mokslų ir technologijų srityse;

| 4) | skaitmeninis raštingumas; |
| --- | --- |

4)

skaitmeninis raštingumas;

| 5) | mokymasis mokytis; |
| --- | --- |

5)

mokymasis mokytis;

| 6) | socialiniai ir pilietiniai gebėjimai; |
| --- | --- |

6)

socialiniai ir pilietiniai gebėjimai;

| 7) | iniciatyva ir verslumas; |
| --- | --- |

7)

iniciatyva ir verslumas;

| 8) | kultūrinis sąmoningumas ir raiška. |
| --- | --- |

8)

kultūrinis sąmoningumas ir raiška.

Pirminis švietimas ir mokymas turėtų padėti išugdyti šiuos bendruosius gebėjimus tiek, kad visi jaunuoliai, įskaitant esančius nepalankioje padėtyje, turėtų pasirengimą tolesniam mokymuisi ir darbui. Suaugusiųjų švietimas ir mokymas turėtų suteikti realių galimybių visiems suaugusiems visą gyvenimą ugdyti ir atnaujinti bendruosius gebėjimus.

2.1.   Mokymo programų reformų pažanga

Visoje ES esama aiškios tendencijos vadovautis gebėjimais grindžiamo mokymo ir mokymosi bei mokymosi rezultatais grindžiamo metodo. Tam didelės įtakos turėjo Europos bendrųjų gebėjimų metmenys. Kai kuriose šalyse tai buvo itin svarbu politikos reformai.

Ypač didelė pažanga padaryta pertvarkant mokyklų mokymo programas. Tradicinių mokomųjų dalykų, pavyzdžiui, gimtosios kalbos, užsienio kalbų ar matematikos ir gamtos mokslų, mokoma vadovaujantis tarpdisciplininiu požiūriu, daugiau dėmesio skiriant ne vien žinių, bet ir įgūdžių vystymui bei teigiamų nuostatų ugdymui, taip pat didesniam žinių pritaikymui „realiame gyvenime“. Mokymo programose vis svarbesni tampa įvairiose srityse aktualūs bendrieji gebėjimai. Atsižvelgiant į prastus daugelio valstybių narių rezultatus, gautus atlikus 2006 m. PISA tyrimą, keletoje šalių buvo parengtos strategijos arba veiksmų planai, siekiant gerinti pagrindinių įgūdžių, ypač skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų, lygį.

2.2.   Būtina toliau gerinti mokymosi proceso organizavimą mokyklose

Nors pradėta keisti mokyklų programas, vien to nepakanka. Pagal gebėjimais grindžiamą metodą ugdomi įgūdžiai bei nuostatos, reikalingi tinkamai pritaikyti žinias, taip pat teigiamos nuostatos dėl tolesnio mokymosi, kritinis mastymas ir kūrybiškumas. Tai yra rimta mokymosi proceso organizavimo problema, ir iš esmės priklauso nuo mokytojų ir mokyklų vadovų kompetencijos. Tam taip pat reikia aiškesnės mokyklų atsakomybės už mokinių parengimą tolesniam mokymuisi – tai turėtų būti vienas svarbiausių mokyklos uždavinių.

2.2.1.   Praktinis įvairiose srityse aktualių bendrųjų gebėjimų pritaikymas

Aktyviai vykdoma veikla, siekiant aprūpinti mokyklas naujomis technologijomis ir užtikrinti pagrindinių IRT įgūdžių lavinimą ugdant skaitmeninį raštingumą. Tačiau vis daugiau jaunuolių IRT įgūdžius įgyja savišvietos būdu, o tokiems dalykams, kaip kritinis mąstymas naudojant naująsias technologijas ir medijas, informuotumas apie riziką ir etiniai bei teisiniai aspektai, skirta mažiau dėmesio. Kadangi IRT įgūdžiai tampa vis aktualesni kasdieniame gyvenime, šiems klausimams mokant ir mokantis turėtų būti skiriama daugiau dėmesio. Reikėtų geriau išnaudoti naujųjų technologijų potencialą skatinant naujoves, kūrybiškumą ir naujas partnerystes, taip pat pritaikant mokymą individualiems poreikiams.

Mokymosi mokytis gebėjimai taip pat numatyti daugelyje mokymo programų, tačiau mokykloms ir mokytojams reikia daugiau paramos šių gebėjimų ugdymą sistemingai įtraukti į mokymo ir mokymosi procesus ir visoje mokykloje propaguoti mokymosi etosą. Novatoriški metodai, pavyzdžiui, asmeniniai mokymosi planai ir tyrimais grindžiamas mokymasis, gali būti naudingi ypač tiems, kuriems lig šiol nesisekė mokytis.

Panašiai ir ugdant socialinius ir pilietinius gebėjimus, iniciatyvumą ir verslumą bei kultūrinį sąmoningumą – svarbu neapsiriboti vien žinių perdavimu. Besimokantiesiems reikia daugiau galimybių imtis iniciatyvos, taip pat mokytis mokyklose, kurios yra atviros darbo, savanoriškos veiklos, sporto ir kultūros sferoms. Šie gebėjimai yra itin svarbūs, siekiant išugdyti inovacijoms reikiamus gebėjimus ir sudaryti besimokančiųjų, kurie yra iš migrantų ir / arba yra nepalankioje padėtyje esančių šeimų, integracijos galimybes. Atsižvelgiant į šį kontekstą, svarbu, kad mokyklos taptų atviros informavimo veiklai su darbdaviais, jaunimo grupėmis, kultūros veikėjais ir pilietine visuomene.

Daugėja verslumo skatinimo užmezgant partnerystę su įmonėmis arba kuriant mažas besimokančiųjų valdomas įmones pavyzdžių. Patirtis, kuria pasidalyta, rodo, kad tai reikia papildyti veikla, kuria mokyklose būtų skatinamas iniciatyvumas, kūrybiškumas ir naujovės.

2.2.2.   Mokytojų ir mokyklų vadovų švietimas

Mokymo ir vadovavimo mokyklai kokybė – svarbiausias iš vidinių mokyklos veiksnių, kuriuo galima paaiškinti mokinių veiklos rezultatus.

Pastebima, kad kai kuriose šalyse pirminiu mokytojų parengimu mokytojai ruošiami naudoti bendraisiais gebėjimais grindžiamą metodą. Tačiau didžioji dauguma mokytojų yra jau dirbantys mokytojai. Nacionalinėse ataskaitos, politikos aptarimuose nėra daug informacijos apie sistemingas pastangas atitinkamai atnaujinti jų gebėjimus.

TALIS tyrimas rodo (8), jog yra mažai paskatų mokytojams tobulinti mokymą, o jiems prieinama įprasčiausia profesinio tobulėjimo veikla nėra pati veiksmingiausia. Dauguma mokytojų pageidautų daugiau profesinio tobulėjimo galimybių (ypač specialiųjų mokymosi poreikių turinčių asmenų mokymo, IRT įgūdžių ir mokinių elgesio srityse).

Itin svarbus mokyklų vadovų profesinis tobulėjimas, nes jie turi sukurti terpę, kurioje mokiniai ir mokytojai galėtų naudotis mokyklų, kaip mokymosi bendruomenių, teikiamais privalumais. Tačiau mokyklų vadovų profesinis kvalifikacijos tobulinimas privalomas tik keliose šalyse.

2.2.3.   Vertinimo ir įvertinimo sistemos

Vis daugėja duomenų rodančių, jog vertinimas yra itin svarbus mokymosi veiksmingumui ir motyvacijai didinti.

Šiuo metu daugelyje šalių, bent jau bendrojo lavinimo srityje, bendriesiems gebėjimams vertinti taikomi būtiniausi standartai ir centralizuotas vertinimas.

Tačiau dabartiniai vertinimo metodai daugiausia grindžiami žiniomis ir įsiminta informacija bei jais nepakankamai atsižvelgiama į įgūdžius ir nuostatas – svarbiausią bendrųjų gebėjimų aspektą. Taip pat matyti, kad įvairiose srityse aktualių bendrųjų gebėjimų, taip pat tarpdisciplininio darbo vertinimas yra ypač sudėtingas procesas. Reikėtų toliau nagrinėti šalių, taikančių papildomą metodiką, pavyzdžiui, tarpusavio vertinimą, gebėjimų sąrašus, individualų mokymąsi ir (arba) mokyklų vertinimo planus, ir vykdančių projektais grindžiamą vertinimą, patirtį ir ja remtis.

2.3.   Reikia papildomų veiksmų dėl raštingumo ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų

Aukštas raštingumo lygis – bendrųjų gebėjimų įgijimo ir mokymosi visą gyvenimą pagrindas; taigi, jį būtina užtikrinti nuo mažumės. Todėl didžiausią susirūpinimą nuolat kelia prastėjantys skaitymo įgūdžių vertinimo rezultatai, palyginti su 2010 m. ES lyginamuoju standartu. Nepakankamas raštingumo, ypač berniukų ir migrantų, lygis yra rimta kliūtis jiems susirasti darbą ir užsitikrinti gerovę. Nors daugelyje šalių taikomos specialios priemonės, kuriomis siekiama didinti raštingumą, tačiau akivaizdu, kad būtina imtis veiksmingesnių nacionalinių veiksmų.

Nors ES lyginamasis standartas 2010 m. – pasiekti, kad 20 % sumažėtų prastai skaitančių penkiolikmečių procentinis dydis, 2000–2006 m. šis skaičius faktiškai padidėjo nuo 21,3 % iki 24,1 % (9). Mokinių iš migrantų šeimų raštingumo, matematikos ir gamtos mokslų rezultatai yra prastesni nei vietinių mokinių (PISA duomenys).

Esama aiškios tendencijos individualiai pritaikyti nepalankioje padėtyje esančių mokinių mokymąsi. Tai dažnai siejama su tikslinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama padėti raštingumo problemų (įskaitant migrantus) ir specialiųjų švietimo poreikių turintiems asmenims bei tiems, kurie gali nebaigti mokyklos. Nepaisant to, nacionalinėse ataskaitose nurodoma, kad pažanga šioje srityje yra lėta ir kliūčių šalinimas tebėra rimta problema. Pastebimas akivaizdus skirtumas tarp šalių, kuriose specialiųjų poreikių turintys mokiniai mokosi drauge su kitais, ir tų, kuriose jie mokosi atskirai: specialiųjų poreikių turinčių mokinių, kurie mokosi atskirai, procentas, palyginti su bendru mokinių skaičiumi privalomojo mokymo įstaigose įvairiose šalyse svyruoja nuo 0,01 % iki 5,1 % (ES vidurkis – 2,1 %).

Daugelyje šalių kaip strategija pradedamos taikyti programos, specialiai skirtos pagrindinių įgūdžių, ypač raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti, įgijimui ankstyvame amžiuje. Kai kuriais atvejais šias programas papildo sistemingas ankstyvas mokymosi problemų nustatymas ir atitinkamai teikiama pagalba, kad mokiniai neatsiliktų, arba programos, kuriomis siekiama skatinti domėjimąsi užsienio kalbomis, matematika ir gamtos mokslais.

Paprastai specialios priemonės, skirtos nepalankioje padėtyje esančių grupių poreikiams patenkinti, yra panašios, tačiau kai kuriose šalyse sukurta bendra teisinė sistema, įskaitant teisėmis grindžiamus teisės aktus, tiek įprastai besimokantiems asmenims, tiek tam tikroms tikslinėms grupėms.

2.4.   Poreikis stiprinti bendruosius gebėjimus profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi srityse

Profesinio mokymo programose gebėjimams tradiciškai skiriama daugiau dėmesio nei bendrojo lavinimo programose. Tačiau visiems Europos metmenyse apibrėžtiems bendriesiems gebėjimams daugumos šalių profesinio mokymo sistemose mažiau sistemingai skiriamas dėmesys nei bendrojo lavinimo sistemose. Visų pirma daugiau dėmesio reikėtų skirti bendravimui užsienio kalbomis ir įvairiose srityse aktualiems bendriesiems gebėjimams, kurie, atsižvelgiant į darbo rinkos raidą ir visuomenės poreikius, tampa vis svarbesni. Ši problema susijusi su mokymo programomis, mokymo ir mokymosi metodais, taip pat profesijos mokytojų ir instruktorių rengimu.

Dauguma šalių akcentuoja veiksmingos suaugusiųjų mokymosi sistemos svarbą. Tikslas – padėti suaugusiesiems įgyti darbo rinkai tinkamų įgūdžių, gerinti socialinę integraciją ir pasirengimą aktyviam senėjimui.

Padaryta tam tikra pažanga didinant besimokančių suaugusiųjų skaičių, tačiau ji nėra pakankama 2010 m. lyginamajam standartui, t. y. 12,5 %, pasiekti. 2008 m. 9,5 % 25–64 m. amžiaus europiečių teigė dalyvavę mokymuose keturių savaičių laikotarpiu iki apklausos pradžios; pastebima, kad aukštos kvalifikacijos suaugusiųjų dalyvavimas mokymuose apytikriai penkis kartus aktyvesnis nei žemos kvalifikacijos suaugusiųjų.

77 mln. (beveik 30 %) 25–64 m. amžiaus europiečių turi tik pagrindinį išsilavinimą.

Suaugusiųjų bendrųjų gebėjimų lavinimo paramos priemonės, be kita ko, yra nauji ir peržiūrėti teisės aktai, geresnės mokymo paslaugos ir valdymas bei specialios finansavimo priemonės. Vadovaujantis Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planu (10), dėmesys skiriamas raštingumui, kalboms ir skaitmeniniam raštingumui, tai ypač pasakytina apie žemos kvalifikacijos ir (arba) bedarbių suaugusiųjų ir imigrantų mokymą. Taikomos „antros galimybės“ programos, pagal kurias galima įgyti vidurinį išsilavinimą. Kartais raštingumas ir mokėjimas skaičiuoti taip pat įtraukti į profesinės pakraipos kursus. Sėkmę iš esmės lemia tokių priemonių derinimas su orientavimu ir formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos pripažinimu.

Tačiau taip pat ne mažiau svarbu užtikrinti, kad suaugusiųjų mokymas apimtų visų bendrųjų gebėjimų lavinimą, užuot buvęs sutelktas į atskirų gebėjimų, pavyzdžiui, raštingumo ar specialiųjų profesinių įgūdžių ugdymą. Suaugusiųjų mokymo paslaugos taip pat turėtų būti teikiamos visų kvalifikacijų asmenims, įskaitant žemos kvalifikacijos, specialiųjų mokymosi poreikių turinčius ir vyresnio amžiaus asmenis. Atitinkamai turėtų būti keliama suaugusiųjų švietimo darbuotojų kvalifikacija.

3.   MOKYMOSI VISĄ GYVENIMĄ STRATEGIJOS IR PRIEMONĖS

3.1.   Mokymasis visą gyvenimą – prigijusi sąvoka

Visos ES šalys pripažįsta mokymąsi visą gyvenimą („nuo gimimo iki mirties“) kaip vieną svarbiausių ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės įtraukties veiksnį. Šioje srityje svarbus aspektas yra mokyme dalyvaujančių 4–64 m. amžiaus asmenų skaičius, kuris didėja beveik visose ES šalyse (11).

Daugumoje šalių patvirtintos išsamios mokymosi visą gyvenimą strategijos. Daug pastangų skirta priemonėms, kuriomis skatinami lankstūs mokymosi būdai, apimantys įvairias švietimo ir mokymo sistemų dalis, sukurti.

Pradedamas itin svarbus Europos kvalifikacijų sąrangos (EKS) įgyvendinimo etapas. Dauguma šalių daro didelę pažangą kurdamos nacionalines kvalifikacijų sąrangas, apimančias visų lygių ir rūšių švietimą ir mokymą, ir siekdamos jas susieti su EKS iki 2010 m. Tai susiję su platesniu mokymosi rezultatų panaudojimu siekiant apibrėžti ir apibūdinti kvalifikacijas ir įteisinti neformalųjį mokymąsi bei savišvietą.

Taip pat imtasi priemonių toliau plėtoti orientavimo visą gyvenimą sistemas, ypač tas, kurios yra skirtos suaugusiesiems. Tačiau vis dar būtina geriau koordinuoti įvairias orientavimo sistemas, siekiant, be kita ko, padėti jaunuoliams užbaigti mokymąsi ir pareiti į darbo rinką.

3.2.   Įgyvendinimas tebėra problema

Mokymosi visą gyvenimą strategijų įgyvendinimas ir tolesnis plėtojimas tebėra svarbi problema. Vos kelios strategijos yra nuoseklios ir išsamios, o kai kurios vis dar sutelktos į specifinius sektorius arba pritaikytos tikslinėms grupėms, o ne visam gyvenimui. Kad strategijos būtų veiksmingos, jos turi būti skirtos pakankamai ilgiems laikotarpiams, sudaryti mokymosi galimybes įvairaus amžiaus asmenims ir būti peržiūrimos bei toliau plėtojamos. Siekiant didinti strategijų aktualumą ir poveikį bei skatinti pavienius asmenis mokytis, reikia, kad aktyviau dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir būtų glaudžiau bendradarbiaujama ne vien su švietimo ir mokymo politikos sektoriais. Viena iš pagrindinių problemų esant dabartinei ekonomikos krizei – tinkamų mechanizmų, pagal kuriuos būtų strategiškai panaudojami riboti ištekliai, be kita ko, atsižvelgiant į naujus ir besiformuojančius įgūdžių poreikius, stoka.

4.   PROFESINIS MOKYMAS

4.1.   Patrauklumo ir kokybės klausimo sprendimas

Imtasi priemonių dėl svarbiausio Kopenhagos proceso tikslo – didinti profesinio mokymo sistemų patrauklumą ir kokybę – pirmiausia įgyvendinant kokybės užtikrinimo sistemas pagal neseniai priimtą rekomendaciją dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (12). Tai yra daugumos ES šalių prioritetas. Daugiausia dėmesio skiriama profesijos mokytojų profesionalumo didinimui. Siekdamos, kad profesinis mokymas būtų lankstesnis ir labiau atitiktų besimokančiųjų bei verslo sektoriaus poreikius, šalys vis dažniau naudoja modulius.

4.2.   Profesinis mokymas turi labiau atitikti poreikius

Kaip nurodyta iniciatyvoje „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“, pagrindinės problemos tebėra neišspręstos. Įgūdžių lygio ir darbo vietai užimti keliamų reikalavimų neatitikimas greičiausiai didės iki 2020 m., jei profesinio mokymo sistemos negali greičiau ir lanksčiau reaguoti į numatytą kvalifikacijos ir įgūdžių poreikių didėjimą.

Siekiant, kad profesinis mokymas labiau atitiktų darbo rinkos poreikius, mokymas mokykloje vis dažniau papildomas mokymu darbo vietoje. Kai kurios šalys, kuriose toks mokymas neturi tvirtų tradicijų, diegia naujas pameistrystės programas ir bendradarbiauja su socialiniais partneriais planuodamos ir atnaujindamos profesinį mokymą. Tačiau tam, kad profesinio mokymo sistemos prisitaikytų prie kintančių darbo rinkos poreikių, itin svarbu palaikyti dar glaudesnius ryšius su verslo pasauliu ir toliau plėtoti mokymąsi darbo vietoje. Taip pat reikia daugiau pastangų veiksmingoms įgūdžių poreikių prognozavimo priemonėms sukurti.

Vis daugiau dėmesio skiriama galimybių iš profesinio mokymo pereiti į aukštąjį mokslą sudarymui, tačiau šioje srityje reikia spartesnės pažangos. Besimokantiems profesinio mokymo įstaigose vis dar reikia patrauklesnių kvalifikacijos perspektyvų ir judumo galimybių, taip pat geresnės paramos, tam pasitelkiant orientavimą ir kalbų mokymą.

5.   AUKŠTOJO MOKSLO MODERNIZAVIMAS

5.1.   Pasiekta tam tikra pažanga gerinant galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą ir diversifikuojant finansavimą

Politiniu lygiu vis aiškiau suprantama, kad suteikti galimybę netradiciniais būdais besimokantiems asmenims įgyti aukštąjį išsilavinimą yra itin svarbu siekiant įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą idėją. Daugelis šalių ėmėsi priemonių, be kita ko, finansinių paskatų, kad padidėtų prastesnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių studentų skaičius.

Europoje aukštąjį (t. y. trečiosios pakopos) išsilavinimą turi 24 % suaugusiųjų (25–64 m.), o tai yra daug mažiau nei JAV ar Japonijoje (40 %).

Didinama aukštojo mokslo įstaigų pajamų šaltinių, tarp kurių dominuojantis yra mokestis už mokslą, diversifikacija. Taip pat vis dažniau pasitelkiamos rezultatais grindžiamos sutartys ir didėja konkurencija tarp aukštojo mokslo įstaigų, be kita ko, dėl valstybinio finansavimo.

5.2.   Investavimas į mokymąsi visą gyvenimą ir mokymosi visą gyvenimą paslaugų teikimas tebėra problema

Tiek valstybės, tiek privačiojo investavimo į aukštąjį mokslą didinimas tebėra problema, ypač esant ekonomikos krizei. Kai kurių ES šalių iniciatyvos didinti išteklius aukštajam mokslui ir juos tikslingai skirstyti yra vertinamos palankiai; reikėtų tęsti diversifikavimą, siekiant surinkti daugiau papildomų lėšų. Taip pat reikėtų didinti investicijų veiksmingumą, sustiprinant kokybės užtikrinimo mechanizmus, kartu vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą, kaip numatyta strateginėje programoje „ET 2020“.

Struktūrinis ir kultūrinis nelankstumas ir toliau yra didžiausia kliūtis siekiant sustiprinti aukštojo mokslo vaidmenį tęstinio dirbančių asmenų profesinio ar asmeninio tobulėjimo srityje. Aukštojo mokslo įstaigoms turėtų būti teikiamos paskatos, skirtos lankstesnėms studijų programoms parengti, lankstesnei paskaitų lankymo tvarkai nustatyti ir ankstesnio mokymosi pripažinimui plėtoti. Aukštasis mokslas turėtų būti glaudžiai susijęs su bendrų nacionalinių kvalifikacijų sąrangų rengimu.

Itin svarbus dalykas yra didesnė universitetų autonomija ir geresnis valdymas bei atskaitomybė, kad jie galėtų suteikti galimybę mokytis visiems, ypač netradiciniais būdais besimokantiems asmenims, ir galėtų diversifikuoti pajamas. Universitetų ir verslo įmonių partnerystės (13) gali sukurti tinkamas sąlygas tam, kad padidėtų privačiojo sektoriaus investicijų dalis iš įmonių ir – kaip numatyta iniciatyvoje „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ – gali padėti universitetams rengti darbo rinkos ir studentų poreikius labiau atitinkančias studijų programas ir kvalifikacijas. (14)

6.   TOLESNI VEIKSMAI

6.1.   Bendradarbiavimo ES skatinimas. Naujos strateginės programos įgyvendinimas

Šioje 2010 m. bendroje ataskaitoje užfiksuota padaryta pažanga ne vienoje svarbioje srityje ir parodyta, kaip bendradarbiavimas Europoje prisidėjo prie nacionalinių reformų (15). Tačiau ataskaitoje taip pat įvardytos svarbios problemos, būtent susijusios su visapusišku bendrųjų gebėjimų metmenų įgyvendinimu ir švietimo bei mokymo prieinamumo didinimu bei užtikrinimu, kad jie geriau atitiktų poreikius, o tam reikia tolesnių veiksmų politikos srityje tiek Europos, tiek nacionaliniu lygiu.

Strateginėje programoje „ET 2020“ numatytos šių problemų sprendimo priemonės. Tolesnė veikla šioje srityje turėtų būti viena iš 2009–2011 m. (pirmajam „ET 2020“ darbo ciklui) specialiai numatytų prioritetinių darbo sričių, susijusių su iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ ir ES jaunimo strategijos įgyvendinimu (16).

6.2.   Bendrieji gebėjimai visiems, pasitelkiant mokymąsi visą gyvenimą

Daugelis šalių reformuoja mokymo programas, pirmiausia mokyklų, nuosekliai remdamosi Bendrųjų gebėjimų metmenimis. Tačiau reikia kurti ir plačiau įgyvendinti novatoriškus mokymo ir mokymosi metodus, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pilietis galėtų pasinaudoti kokybiško mokymosi visą gyvenimą galimybėmis.

| — | Reikia daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad bendruosius gebėjimus įgytų tie asmenys, kuriems iškilęs mokyklos nebaigimo ir socialinės atskirties pavojus. Reikėtų toliau telkti esamas pastangas teikti papildomą finansavimą nepalankioje padėtyje esantiems besimokantiems asmenims, tenkinti specialiuosius švietimo poreikius bendrojo lavinimo mokyklose ar nustatyti tikslines priemones, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią mokyklos nebaigimo reiškiniui. Didžiausio susirūpinimo priežastis – didėjantis nepakankamai gebančių skaityti asmenų skaičius. Būtina imtis visapusiškų veiksmų tiek nacionaliniu, tiek Europos lygiu, apimančių visus mokymosi lygius, nuo ikimokyklinio ugdymo iki profesinio ir suaugusiųjų mokymo. |
| --- | --- |

—

Reikia daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad bendruosius gebėjimus įgytų tie asmenys, kuriems iškilęs mokyklos nebaigimo ir socialinės atskirties pavojus. Reikėtų toliau telkti esamas pastangas teikti papildomą finansavimą nepalankioje padėtyje esantiems besimokantiems asmenims, tenkinti specialiuosius švietimo poreikius bendrojo lavinimo mokyklose ar nustatyti tikslines priemones, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią mokyklos nebaigimo reiškiniui. Didžiausio susirūpinimo priežastis – didėjantis nepakankamai gebančių skaityti asmenų skaičius. Būtina imtis visapusiškų veiksmų tiek nacionaliniu, tiek Europos lygiu, apimančių visus mokymosi lygius, nuo ikimokyklinio ugdymo iki profesinio ir suaugusiųjų mokymo.

| — | Taip pat reikia papildomų veiksmų siekiant parengti mokymo ir vertinimo metodus, atitinkančius gebėjimais grindžiamą metodą. Valstybės narės ir Komisija aktyviai imsis priemonių šiems klausimams spręsti pagal strateginę programą „ET 2020“. Besimokantys asmenys turėtų ne vien įgyti žinių, bet ir tinkamus įgūdžius bei nuostatas. Ypatingų pastangų reikia įvairiose srityse aktualių bendrųjų gebėjimų ugdymui, kurie yra labai svarbūs siekiant didesnio kūrybiškumo ir novatoriškumo ir sėkmės darbo rinkoje bei visuomenėje plačiąja prasme. |
| --- | --- |

—

Taip pat reikia papildomų veiksmų siekiant parengti mokymo ir vertinimo metodus, atitinkančius gebėjimais grindžiamą metodą. Valstybės narės ir Komisija aktyviai imsis priemonių šiems klausimams spręsti pagal strateginę programą „ET 2020“. Besimokantys asmenys turėtų ne vien įgyti žinių, bet ir tinkamus įgūdžius bei nuostatas. Ypatingų pastangų reikia įvairiose srityse aktualių bendrųjų gebėjimų ugdymui, kurie yra labai svarbūs siekiant didesnio kūrybiškumo ir novatoriškumo ir sėkmės darbo rinkoje bei visuomenėje plačiąja prasme.

| — | Tęstinio visų mokytojų, instruktorių bei mokyklų vadovų profesinio tobulėjimo programos turi sudaryti jiems sąlygas įgyti pedagoginės ir kitos kompetencijos, reikalingos naujai veiklai pagal šį metodą. Taip pat labai svarbu, kad mokytojo profesija taptų patrauklesnė ir geriau remiama. |
| --- | --- |

—

Tęstinio visų mokytojų, instruktorių bei mokyklų vadovų profesinio tobulėjimo programos turi sudaryti jiems sąlygas įgyti pedagoginės ir kitos kompetencijos, reikalingos naujai veiklai pagal šį metodą. Taip pat labai svarbu, kad mokytojo profesija taptų patrauklesnė ir geriau remiama.

| — | Reikia tobulinti tuos gebėjimus, kurie yra reikalingi tolesniam mokymuisi ir darbo rinkai ir kurie dažnai yra tarpusavyje glaudžiai susiję. Tai reiškia, kad bendraisiais gebėjimais grindžiamą metodą reikia toliau plėtoti ne tik mokyklose, bet ir suaugusiųjų bei profesinio mokymo srityse, siejamose su Kopenhagos procesu, ir užtikrinti, kad aukštojo mokslo rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Tai taip pat reiškia, kad reikia plėtoti įvairiose srityse aktualių gebėjimų, įgūdžių ir nuostatų, kurie yra reikalingi siekiant gauti darbą ar tęsti mokymąsi, vertinimo ir patvirtinimo būdus. Būtina rasti „bendrą kalbą“ švietimo / mokymo ir darbo sferoms, kad piliečiams ir darbdaviams būtų lengviau matyti, kaip bendrieji gebėjimai ir mokymosi rezultatai tinka užduotims ir profesijoms. Be to, tai dar labiau padidintų piliečių profesinį ir geografinį judumą. |
| --- | --- |

—

Reikia tobulinti tuos gebėjimus, kurie yra reikalingi tolesniam mokymuisi ir darbo rinkai ir kurie dažnai yra tarpusavyje glaudžiai susiję. Tai reiškia, kad bendraisiais gebėjimais grindžiamą metodą reikia toliau plėtoti ne tik mokyklose, bet ir suaugusiųjų bei profesinio mokymo srityse, siejamose su Kopenhagos procesu, ir užtikrinti, kad aukštojo mokslo rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Tai taip pat reiškia, kad reikia plėtoti įvairiose srityse aktualių gebėjimų, įgūdžių ir nuostatų, kurie yra reikalingi siekiant gauti darbą ar tęsti mokymąsi, vertinimo ir patvirtinimo būdus. Būtina rasti „bendrą kalbą“ švietimo / mokymo ir darbo sferoms, kad piliečiams ir darbdaviams būtų lengviau matyti, kaip bendrieji gebėjimai ir mokymosi rezultatai tinka užduotims ir profesijoms. Be to, tai dar labiau padidintų piliečių profesinį ir geografinį judumą.

6.3.   Platesnis partnerystės metodo naudojimas

Siekiant didinti piliečių gebėjimus ir padėti jiems pasirengti ateičiai, būtina, kad švietimo ir mokymo sistemos taptų dar atviresnės ir labiau atitiktų „realaus pasaulio“ poreikius.

| — | Visais lygiais reikėtų stiprinti švietimo ir mokymo įstaigų partnerystę su kitais sektoriais, ypač su darbo rinka. Tokia partnerystė suburtų švietimo ir mokymo specialistus, verslo įmones, pilietinės visuomenės organizacijas, nacionalines ir regionines valdžios institucijas bendroms užduotims mokymosi visą gyvenimą srityje. Tokia partnerystė taip pat suteiktų naujų judumo mokymosi tikslais galimybių. |
| --- | --- |

—

Visais lygiais reikėtų stiprinti švietimo ir mokymo įstaigų partnerystę su kitais sektoriais, ypač su darbo rinka. Tokia partnerystė suburtų švietimo ir mokymo specialistus, verslo įmones, pilietinės visuomenės organizacijas, nacionalines ir regionines valdžios institucijas bendroms užduotims mokymosi visą gyvenimą srityje. Tokia partnerystė taip pat suteiktų naujų judumo mokymosi tikslais galimybių.

| — | Reikia daugiau paskatų aukštojo mokslo įstaigoms, kad jos sudarytų daugiau galimybių mokytis netradiciniais būdais besimokantiems asmenims ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms, be kito, pasitelkdamos partnerystę su kitų sričių subjektais. |
| --- | --- |

—

Reikia daugiau paskatų aukštojo mokslo įstaigoms, kad jos sudarytų daugiau galimybių mokytis netradiciniais būdais besimokantiems asmenims ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms, be kito, pasitelkdamos partnerystę su kitų sričių subjektais.

| — | Besimokantiems asmenims turėtų būti suteikta daugiau ir geresnių galimybių įgyti praktinės patirties ir žinių profesinio, pilietinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Todėl mokymuisi darbo vietoje, pameistrystei ir savanoriškai veiklai turėtų būti teikiama daugiau svarbos ne tik profesinio ir suaugusiųjų švietimo srityse, bet ir mokyklose bei aukštojo mokslo įstaigose. |
| --- | --- |

—

Besimokantiems asmenims turėtų būti suteikta daugiau ir geresnių galimybių įgyti praktinės patirties ir žinių profesinio, pilietinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Todėl mokymuisi darbo vietoje, pameistrystei ir savanoriškai veiklai turėtų būti teikiama daugiau svarbos ne tik profesinio ir suaugusiųjų švietimo srityse, bet ir mokyklose bei aukštojo mokslo įstaigose.

| — | Rengiant ir įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą strategijas, reikėtų įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir mokymo paslaugų teikėjus bei bendradarbiauti ne vien švietimo ir mokymo, bet ir kitų politikos sektorių atstovais. |
| --- | --- |

—

Rengiant ir įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą strategijas, reikėtų įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir mokymo paslaugų teikėjus bei bendradarbiauti ne vien švietimo ir mokymo, bet ir kitų politikos sektorių atstovais.

6.4.   Mokymo ir švietimo svarba ES strategijoje po 2010 m. („ES 2020“)

Siekiant įveikti ekonomikos krizę, itin svarbu tikslingai didinti investicijas į švietimą ir mokymą nacionaliniu ir Europos lygiu, kurios būtų ilgalaikių struktūrinių reformų dalis ir kuriomis būtų siekiama sumažinti tiesioginį socialinį krizės poveikį. Europos sėkmė konkuruojant pasaulyje labiau nei bet kada anksčiau priklauso nuo jos piliečių įgūdžių ir novatoriškumo bei greito perėjimo prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ir žinių ekonomikos.

Būtina didinti švietimo ir mokymo, kuris yra žinių trikampio dalis, svarbą. Inovacijos ir augimas bus silpni, jei jie nebus plačiai grindžiami žiniomis, įgūdžiais ir gebėjimais, kuriais nuo ankstyvo amžiaus skatinami talentai ir kūrybiškumas ir kurie tobulinami visą gyvenimą.

Siekiant, kad visi asmenys įgytų įgūdžių, būtinų ne tik darbo rinkai, bet ir socialinei įtraukčiai bei aktyviam pilietiškumui, itin svarbu kokybišku švietimu ir mokymu užtikrinti mokymosi visą gyvenimą ir judumo galimybes. Strateginė programa „ET 2020“, kartu su iniciatyva „Nauji įgūdžiai naujoms darbo vietoms“ atliks vieną iš svarbiausių vaidmenų sprendžiant prioritetines problemas, kurios yra svarbiausi būsimos strategijos „ES 2020“ klausimai.

---

(1)  Pateikiama kartu su dviem Komisijos tarnybų darbiniais dokumentais: Dok. 15897/09 ADD 1 (įgyvendinimo Europos ir nacionaliniais lygiais analizė) ir dok. 16646/09 ADD 1 (2009 m. rodikliai ir lyginamieji standartai).

(2)  OL C 142, 2002 6 14, p. 1.

(3)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(4)  SEC(2009) 1598 ir SEC(2009) 1616.

(5)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(6)  COM(2008) 868.

(7)  Žr. 5 išnašą.

(8)  OECD 2009.

(9)  2009 m. PISA tyrimo rezultatai bus pateikti 2010 m. gruodžio mėn.

(10)  COM(2007) 558 ir OL C 140, 2008 6 6, p. 10.

(11)  Žr. SEC(2009) 1616, 1 skyrius, 1.2. grafiką.

(12)  OL C 155, 2009 7 8, p. 1.

(13)  COM(2009) 158.

(14)  Žr. Eurobarometer Nr. 260.

(15)  Taip pat žr. SEC(2009) 1598.

(16)  COM(2009) 200.

---

Europos Komisija

| 6.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 117/8

---

Euro kursas (1)

2010 m. gegužės 5 d.

2010/C 117/02

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2924 |
| JPY | Japonijos jena | 122,66 |
| DKK | Danijos krona | 7,4427 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85510 |
| SEK | Švedijos krona | 9,6419 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4325 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8165 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,878 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 276,83 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7067 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0320 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1713 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9606 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4250 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3280 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,0374 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8014 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7904 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 453,21 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,8233 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,8223 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2545 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 819,16 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,1751 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,178 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,5110 |
| THB | Tailando batas | 41,790 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2866 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,2789 |
| INR | Indijos rupija | 58,0800 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2924

JPY

Japonijos jena

122,66

DKK

Danijos krona

7,4427

GBP

Svaras sterlingas

0,85510

SEK

Švedijos krona

9,6419

CHF

Šveicarijos frankas

1,4325

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8165

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,878

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

276,83

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7067

PLN

Lenkijos zlotas

4,0320

RON

Rumunijos lėja

4,1713

TRY

Turkijos lira

1,9606

AUD

Australijos doleris

1,4250

CAD

Kanados doleris

1,3280

HKD

Honkongo doleris

10,0374

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8014

SGD

Singapūro doleris

1,7904

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 453,21

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,8233

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,8223

HRK

Kroatijos kuna

7,2545

IDR

Indonezijos rupija

11 819,16

MYR

Malaizijos ringitas

4,1751

PHP

Filipinų pesas

58,178

RUB

Rusijos rublis

38,5110

THB

Tailando batas

41,790

BRL

Brazilijos realas

2,2866

MXN

Meksikos pesas

16,2789

INR

Indijos rupija

58,0800

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 6.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 117/9

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

2010/C 117/03

Pagalbos Nr.: XA 13/10

Valstybė narė: Italija

Regionas: Lombardia

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas:

Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Teisinis pagrindas:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 3 000 000 EUR per metus.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Nuo 50 iki 80 % draudimo įmokų sumos pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 12 straipsnį.

Įgyvendinimo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato tinklalapyje.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: 5 metai

Iki 2014 m. birželio 30 d.

Pagalbos tikslas: Pagalba sumokėti draudimo įmokas, susijusias su nuostoliais, patirtais dėl nepalankių oro sąlygų.

Ekonomikos sektorius (-iai): Augalininkystės produktai.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Interneto svetainė: http://www.regione.lombardia.it, paskui spausti „Settori e politiche“, „Agricoltura“, „Argomenti“, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto“

Kita informacija: Pagalba bus teikiama taikant tokius pačius kaip pagalbos schemoje Nr. XA 396/08 nustatytus finansavimo, paraiškų nagrinėjimo ir pagalbos teikimo metodus, be to, abi pagalbos schemos bus įgyvendinamos vienu metu. Regionas ketina prisidėti prie ministerijos skiriamo finansavimo, kuris gali būti mažesnis nei numatytas teisės aktuose, siekdamas užtikrinti pirminę skatinimo priemonę ir bet kuriuo atveju neviršydamas Reglamente (EB) Nr. 1857/2006 nustatytų ribų.

Pagalbos Nr.: XA 37/10

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: —

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas:

Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Teisinis pagrindas:

| — | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 11 straipsnis |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 11 straipsnis

| — | Articles L. 361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L. 361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 180 mln. EUR iš Fondo pagal daugiametį vidurkį; vis dėlto, išlaidų dydis priklausys nuo klimato; todėl išlaidos sunkiai numatomos.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 35 %

Nuostolių atlyginimo dydis įvairus, priklausomai nuo nelaimės pobūdžio ir atitinkamos produkcijos. FNGCA atlyginama nuostolių dalis paprastai svyruoja nuo 12 % iki 35 % visų nuostolių dydžio.

Įgyvendinimo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Iki 2010 m. pabaigos.

Pagalbos tikslas: Atlyginti nuostolius, kuriuos patyrė ūkininkai dėl išskirtinių nepalankių oro sąlygų, kurios smarkiai paveikė žemės ūkio produkciją ir kurias galima priskirti prie žemės ūkio nelaimių (ar stichinių nelaimių) pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 8 straipsnio 2 punktą.

Susidarius išskirtinėms nepalankioms oro sąlygoms, atitinkamo departamento prefektas sudaro, jei mano esant būtina, tyrimo grupę, kuri jam teikia būtinus duomenis apie nelaimę sukėlusį reiškinį, visų pirma – apie tikslų jo pobūdį, išskirtinumą ir nustatytus nuostolius.

Remdamasis tyrimo grupės duomenimis ir jo sušaukto departamento ekspertų komiteto nuomone, prefektas prašo pripažinti, kad nelaimė yra stichinė žemės ūkio nelaimė.

Kai prašymą išnagrinės ir nuomonę pateiks nacionalinis draudimo komitetas, žemės ūkio ministras priims nutarimą, kuriuo pripažįstama, kad tiksliai apibrėžtą vietovę ir turtą ištiko žemės ūkio nelaimė.

Kad nelaimė būtų pripažinta, reikia, kad būtų konstatuota, jog atitinkamoje vietovėje atitinkamai produkcijai padaryti dideli nuostoliai, palyginti su apskaičiuotu standartu.

Toks standartas, Žemės ūkio kodekse vadinamas departamento lygiu nustatyta skale, atitinka trejų metų derliaus vidurkį, apskaičiuotą per pastaruosius penkerius metus, neskaičiuojant žemiausios ir aukščiausios vertės. Skalėje nustatytos kainos – tai atitinkamos kultūros kainos vietinėje rinkoje metais, einančiais prieš metus, kada skalė buvo sudaryta.

Jei produkcijai taikoma BŽŪP susieta pagalba, FNGCA pagalbą gali skirti atsižvelgdama į biudžeto išteklius ir atsižvelgdama į nuostolius konkrečiame ūkyje, tik jei produkcijos nuostoliai didesni nei 30 % arba nei 42 %. Iš sumos, skiriamos reikalavimus atitinkantiems nuostoliams padengti, atimamos pagal draudimo schemą gautos sumos ir su nelaime nesusijusios išlaidos.

Pagalba skiriama tiesiogiai nuostolius patyrusiam gamintojui.

Ūkio pastatai, kurie gali būti draudžiami, į turto, už kurį įvykus stichinei nelaimei gali būti kompensuojama, sąrašą neįtraukiami. Kompensacijos taip pat neteikiamos sektoriams, apie kuriuos žinoma, kad jie gali būti draudžiami, t. y. kuriems egzistuoja tinkama draudimo pasiūla.

Ekonomikos sektorius (-iai): Visi žemės ūkio subjektai, išskyrus dideles įmones, užsiimantys pirmine vaisių, daržovių, vynuogių, pašarinių augalų, parfumerijos pramonei skirtų, aromatinių, vaistinių augalų ir pramoninių kultūrų gamyba.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Interneto svetainė: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(žiūrėti http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Kita informacija: —

Pagalbos Nr.: XA 45/10

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Freistaat Bayern

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Teisinis pagrindas:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 1,5 mln. EUR kasmet (finansuojama iš gyvūnų augintojų įnašų į Bavarijos epizootijų kasą (vok. Bayerische Tierseuchenkasse))

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Daugiausiai 100 proc.

Įgyvendinimo data: Pagalba teikiama nenutrūkstamai kiekvienais metais.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Nuo dienos, kurią bus pranešta apie padarytą išimtį, iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Pagalba kovai su gyvūnų ligomis pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnį.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 1 dalį atlyginamos išlaidos vakcinoms, skirtoms galvijams ir avims Bavarijos žemėje skiepyti siekiant juos apsaugoti nuo mėlynojo liežuvio ligos ir su ja kovoti. Išlaidų atlyginimo tikslas – siekti, kad gyvūnų augintojai būtų labiau pasirengę skiepyti gyvūnus, ir dėti pastangas, kad Bavarijoje būtų paskiepyta kuo daugiau galvijų ir avių bandų. Taip gyvulių bandos būtų geriausiai apsaugotos nuo mėlynojo liežuvio ligos, įrašytos į Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos užkrečiamųjų ligų sąrašą ir Sprendimo 90/424/EEB priedo tokių ligų sąrašą.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalį teikiama pagalba atlyginama dalis pajamų, kurių netenka Bavarijos galvijų augintojai regionuose, kuriuose, kaip pripažinta, nėra BHV1 (Bavarijos regionai išvardyti Sprendimo 2004/588/EB II priede), dėl karantino įpareigojimų, taikomų pagal 2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimą 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo. Taip turėtų būti padidintas karantino priemonių veiksmingumas ir būtų patikimai užtikrinta, kad regionai, kuriuose, kaip pripažinta, nėra BHV1, būtų patikimai apsaugoti nuo užkrato. BHV1 – tai į Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos sąrašą įrašyta daug žemės ūkio nuostolių padaranti gyvūnų užkrečiamoji liga, su kuria Bavarijoje atkakliai kovojama.

Pagalbos gavėjos yra mažos ir vidutinės įmonės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006.

Pagalba nesusijusi su priemonėmis, kurių išlaidas pagal Bendrijos teisę turi sumokėti pačios žemės ūkio įmonės.

Pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 1 dalį žemės ūkio įmonėms teikiama ne tiesioginėmis pinigų išmokomis, bet subsidijuojamomis paslaugomis. Bavarijos epizootijų kasa paslaugų išlaidas kompensuoja sumokėdama už paslaugas jų teikėjams. Bendras pagalbos intensyvumas ne didesnis kaip 100 proc. Paslaugos susijusios su išlaidomis vakcinai nuo mėlynojo liežuvio ligos pirkti.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalį teikiama pagalba mažinamas pajamų praradimas dėl karantino įpareigojimų, taikomų dėl užkrečiamosios gyvūnų ligos BHV1. Šiuo atveju bendras pagalbos intensyvumas taip pat ne didesnis kaip 100 proc.

Ekonomikos sektorius (-iai): Bavarijos žemės galvijų ir ožkų augintojai (žemės ūkio įmonės)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E. paštas: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E. paštas: info@btsk.de

Interneto svetainė: Teisinis pagrindas:

Epizootijų įstatymas (vok. Tierseuchengesetz)

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Įstatymas dėl epizootijų teisės aktų vykdymo (vok. Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Bavarijos epizootijų kasos veiklos įstatai (vok. Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung))

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Pagalbos schema:

3-ieji įstatai, kuriais keičiami Bavarijos epizootijų kasos veiklos įstatai (vok. 3. Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseu-chenkasse (Leistungssatzung))

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Kita informacija: —

Pagalbos Nr.: XA 52/10

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Brandenburg

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Teisinis pagrindas:

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Bendra metinė pagalbos suma – 350 000 EUR (skiriama iš gyvūnų augintojų įnašų į Brandenburgo žemės epizootijų kasą ir iš federalinės žemės lėšų)

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 100 proc. išlaidų vakcinoms

Didžiausias pagalbos intensyvumas ne didesnis kaip 100 proc. Už vakcinas sumokama paslaugų teikėjams, o gyvūnų augintojams tiesiogiai nemokama.

Įgyvendinimo data: Pagalba teikiama nuo dienos, kurią gautas Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 20 straipsnyje numatytas Komisijos pranešimas apie gavimą su identifikavimo numeriu; nuo 2010 m. kovo 1 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Išimtis pagrįsta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 1 dalimi.

Šia priemone siekiama sumokėti už vakcinas ir galvijų, ožkų ir avių bandų skiepijimą nuo mėlynojo liežuvio ligos 8 serotipo viruso.

Pagalbos gavėjams išmokos tiesiogiai nemokamos, pagalba teikiama subsidijuojamomis paslaugomis.

Pažymėtina, kad bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 6 ir 8 dalių.

Ši priemonė yra susijusi su mėlynojo liežuvio ligos profilaktika, todėl pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su bendrąja rinka.

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis, gyvulininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E. paštas: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E. paštas: info@tsk-BB.de

Interneto svetainė:

| — | Epizootijų įstatymas (vok. Tierseuchengesetz)
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Epizootijų įstatymas (vok. Tierseuchengesetz)

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Brandenburgo žemės epizootijų įstatymo įgyvendinimo įstatymas (vok. Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg))
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Brandenburgo žemės epizootijų įstatymo įgyvendinimo įstatymas (vok. Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg))

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Brandenburgo žemės oficialiajame leidinyje paskelbtas Aplinkos ir vartotojų apsaugos ministerijos įsakymas dėl pagalbos teikimo 2010 m. skiepams nuo mėlynojo liežuvio ligos 8 serotipo. (vok. Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Brandenburgo žemės oficialiajame leidinyje paskelbtas Aplinkos ir vartotojų apsaugos ministerijos įsakymas dėl pagalbos teikimo 2010 m. skiepams nuo mėlynojo liežuvio ligos 8 serotipo. (vok. Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Kita informacija: —

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 6.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 117/13

---

VALSTYBĖS PAGALBA – SLOVAKIJOS RESPUBLIKA

Valstybės pagalbos priemonė C 5/10 (ex NN 48/09 ir ex N 485/09) – „Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“ („ZSSK Cargo“) suteikta valstybės paskola

Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 117/04

Po šios santraukos pateiktu 2010 m. vasario 24 d. autentiška kalba parengtu raštu Komisija pranešė Slovakijos Respublikai apie sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (1) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22961242

Šios pastabos bus perduotos Slovakijos Respublikai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

PROCEDŪRA

2009 m. balandžio 21 d. Komisija gavo trečiosios šalies skundą dėl 166 mln. EUR paskolos, kurią Slovakijos institucijos, remdamosi 2009 m. kovo 4 d. vyriausybės dekretu Nr. 173 (2), 2009 m. balandžio 6 d. suteikė įmonei „Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“ („ZSSK Cargo“). Komisijai susisiekus su Slovakijos institucijomis, jos patvirtino apie suteiktą paskolą ir teigė, kad paskola suteikta rinkos sąlygomis ir todėl nėra valstybės pagalba. Atsižvelgdamos į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, teisinio tikrumo tikslais Slovakijos institucijos 2009 m. rugpjūčio 10 d. pranešė apie priemonę.

PRIEMONĖS APRAŠYMAS

Paskolos terminas – dešimt metų su pagrindinės sumos mokėjimo atidėjimu pirmuosius dvejus metus. Paskolos palūkanų normą sudaro 6 mėnesių Europos tarpbankinės rinkos palūkanų norma (EURIBOR) ir 3,2 proc. metinė marža, suskaičiuota faktinį dienų skaičių padalijus iš 360. Paskola siekta finansuoti darbo užmokesčio ir kitas su darbuotojais susijusias išlaidas, mokesčius už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ir finansines išlaidas.

VERTINIMAS

Kalbant apie tai, ar šią priemonę galima laikyti pagalba, Komisija abejoja, ar Slovakijos Respublika, suteikdama „ZSSK Cargo“ minėtą paskolą, elgėsi kaip apdairi investuotoja, įgyvendinanti struktūrinę, bendrąją ar sektoriaus politiką ir atsižvelgdama į galimą pelną ilgesniu laikotarpiu. Todėl Komisija abejoja, ar šia priemone „ZSSK Cargo“ nesuteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi normaliomis rinkos sąlygomis, ir ar ši priemonė neturi valstybės pagalbos elementų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Komisijos vertinimas grindžiamas bendrovės finansine padėtimi ir sąlygomis bei aplinkybėmis, kuriomis ta paskola buvo suteikta.

Komisija taip pat abejoja, ar priemonė suderinama su vidaus rinka. Ji įvertino minėtą paskolą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ir c punktus ir visų pirma pagal Bendrijos laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (3), Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (4) ir Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (5). Atsižvelgdama į savo vertinimą ir remdamasi turima informacija, Komisija abejoja, ar priemonę galima skelbti suderinama su vidaus rinka pagal minėtas gaires.

RAŠTO TEKSTAS

„Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“ |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniais. Naujųjų straipsnių nuostatos iš esmės atitinka senųjų straipsnių nuostatas. Sprendimo tikslais nuorodos į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnius prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į atitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  OL C 83, 2009 4 7, p. 1.

3

(4)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

4

(5)  OL C 184, 2008 7 22, p. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 117/21

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 117/05

| 1. | 2010 m. balandžio 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 22 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Syngenta Crop Protection AG“ (toliau – „Syngenta CP“, Šveicarija), priklausanti grupei „Syngenta AG“ (Šveicarija), pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Monsanto Company“ (toliau – „Monsanto“, JAV) turto, susijusio su „Monsanto“ pasauliniu hibridinių saulėgrąžų sėklų verslu (toliau – „Monsanto“ saulėgrąžų sėklų verslas), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. balandžio 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 22 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Syngenta Crop Protection AG“ (toliau – „Syngenta CP“, Šveicarija), priklausanti grupei „Syngenta AG“ (Šveicarija), pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Monsanto Company“ (toliau – „Monsanto“, JAV) turto, susijusio su „Monsanto“ pasauliniu hibridinių saulėgrąžų sėklų verslu (toliau – „Monsanto“ saulėgrąžų sėklų verslas), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Syngenta CP“ veikia žemės ūkio verslo srityje. Įmonė kuria, gamina ir parduoda žemės ūkio chemines medžiagas, pirmiausia pasėlių apsaugos produktus ir sėklas, įskaitant saulėgrąžų sėklas, taip pat saulėgrąžų sėklų apdorojimo medžiagas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Syngenta CP“ veikia žemės ūkio verslo srityje. Įmonė kuria, gamina ir parduoda žemės ūkio chemines medžiagas, pirmiausia pasėlių apsaugos produktus ir sėklas, įskaitant saulėgrąžų sėklas, taip pat saulėgrąžų sėklų apdorojimo medžiagas,

| — | „Monsanto“ saulėgrąžų sėklų verslą sudaro turtas, susijęs su „Monsanto“ pasauliniu hibridinių saulėgrąžų sėklų verslu. |
| --- | --- |

—

„Monsanto“ saulėgrąžų sėklų verslą sudaro turtas, susijęs su „Monsanto“ pasauliniu hibridinių saulėgrąžų sėklų verslu.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---