# Euroopa Liidu C 105/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.105.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 105 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide24. aprill 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.105.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 105

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide24. aprill 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 105/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2010/C 105/02 | Ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsus, sest liikmesriik on oma teatise tagasi võtnud – Riigiabi – Itaalia (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine – Riigiabi C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulcise elektrijaama projekt (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 105/01

Euro vahetuskurss

1

2010/C 105/02

Ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsus, sest liikmesriik on oma teatise tagasi võtnud – Riigiabi – Itaalia (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine – Riigiabi C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulcise elektrijaama projekt (
  1
  )

ex

1

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 105/03 | Riigiabi – Taani – Riigiabi C 30/09 (ex N 328/08) – Maksuvabastus seoses tsemenditootmise jäätmetega – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 105/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 105/03

Riigiabi – Taani – Riigiabi C 30/09 (ex N 328/08) – Maksuvabastus seoses tsemenditootmise jäätmetega – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 105/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 105/1

---

Euro vahetuskurss (1)

23. aprill 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3311 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,11 |
| DKK | Taani kroon | 7,4422 |
| GBP | Inglise nael | 0,86730 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5910 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4355 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8765 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,405 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 264,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7077 |
| PLN | Poola zlott | 3,8823 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1240 |
| TRY | Türgi liir | 1,9763 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4464 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3337 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3327 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8702 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,8260 |
| KRW | Korea won | 1 475,95 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,9440 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,0881 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2588 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 993,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2439 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,006 |
| RUB | Vene rubla | 38,8592 |
| THB | Tai baht | 42,881 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3447 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2215 |
| INR | India ruupia | 59,2170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3311

JPY

Jaapani jeen

125,11

DKK

Taani kroon

7,4422

GBP

Inglise nael

0,86730

SEK

Rootsi kroon

9,5910

CHF

Šveitsi frank

1,4355

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8765

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,405

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

264,45

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7077

PLN

Poola zlott

3,8823

RON

Rumeenia leu

4,1240

TRY

Türgi liir

1,9763

AUD

Austraalia dollar

1,4464

CAD

Kanada dollar

1,3337

HKD

Hongkongi dollar

10,3327

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8702

SGD

Singapuri dollar

1,8260

KRW

Korea won

1 475,95

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,9440

CNY

Hiina jüaan

9,0881

HRK

Horvaatia kuna

7,2588

IDR

Indoneesia ruupia

11 993,66

MYR

Malaisia ringit

4,2439

PHP

Filipiini peeso

59,006

RUB

Vene rubla

38,8592

THB

Tai baht

42,881

BRL

Brasiilia reaal

2,3447

MXN

Mehhiko peeso

16,2215

INR

India ruupia

59,2170

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 105/2

---

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE LÕPETAMISE OTSUS, SEST LIIKMESRIIK ON OMA TEATISE TAGASI VÕTNUD

Riigiabi – Itaalia

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine

Riigiabi C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulcise elektrijaama projekt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 105/02

Komisjon on otsustanud lõpetada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) kohase, 16. juulil 2008 algatatud ametliku uurimismenetluse (1) eespool nimetatud meetme suhtes, võttes arvesse, et Itaalia võttis 30. septembril 2009 oma teatise tagasi.

---

(1)  ELT C 240, 19.9.2008, lk 14.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 24.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 105/3

---

RIIGIABI – TAANI

Riigiabi C 30/09 (ex N 328/08)

Maksuvabastus seoses tsemenditootmise jäätmetega

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 105/03

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 28. oktoobril 2009. aastal esitatud kirjas teavitas komisjon Taanit oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega. Komisjon kutsub Taanit üles vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 1 esitama märkusi komisjoni kavatsuse suhtes algatada ametlik uurimismenetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele lisatud kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Taanile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

SISUKOKKUVÕTE

Meetme kirjeldus

Alates 1987. aastast kehtib Taanis maks, mille eesmärk on vähendada jäätmete hulka, eelistades taaskasutust põletamisele ja põletamist jäätmete matmisele. Teatatud meede on seotud täieliku vabastusega jäätmemaksust, juhul kui tsemenditootja kõrvaldab tootmisjäätmed, s.o toorainejahu, põletamata lubja, filtritolmu, kasutamiskõlbmatu betooni ja lubja ning klinkritolmu omaenda tootmisobjektil. Nimetatud tsemenditootmise jäätmeid ei klassifitseerita ohtlike jäätmetena. Jäätmeid ladustatakse praegu ettevõtjale kuuluval maal, millest ettevõtja kaevandab tsemenditootmiseks vajalikku lupja, ja see ei põhjusta erilisi keskkonnaprobleeme. Kavandatava maksuvabastuse eesmärk on hüvitada suurenenud kulusid, mida tekitab tsemenditööstusele 2010. aastal kasutusele võetud lämmastikoksiidi (NOX) heitega seotud maks, ja vältida konkurentsivõime või turuosa kaotamist, saavutades samal ajal keskkonnamõju.

Teatatud maksuvabastuse kehtivusaeg on 1. jaanuar 2008 kuni 1. jaanuar 2018 või 10 aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle heaks kiidab. Maksuvabastuse tulemusena kaotab riik sissetulekuna ligikaudu 10 miljonit Taani krooni aastas. Taani ametiasutustele on teada vaid üks ettevõtja, kes maksuvabastust saaks kasutada – Aalborg Portland A/S.

Hinnang

Komisjon on arvamusel, et kavandatud maksuvähendus kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses Taani tsemenditootja hüvanguks.

Meetme kokkusobivust ühisturuga hinnatakse vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (1) 4. peatükile.

Komisjon arvab, et jäätmemaksust vabastamisel on keskkonnakaitsele vähemalt kaudne mõju selles mõttes, et see võimaldab Taanil hoida riiklikud maksud suhteliselt kõrged ja ei kahjusta maksuga taotletavat üldist eesmärki. Seetõttu on meede kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktiga 151.

Selliste maksuvähenduste puhul, nagu käsitletav maksuvabastus, peab komisjon eelkõige hindama seda, kas meede on vajalik ja proportsionaalne. Kõnealusel juhul seab komisjon kahtluse alla, kas vabastamine jäätmemaksust on vajalik, kuna ei ole tõendatud, et maks põhjustaks tootmiskulude olulist suurenemist. Lisaks on komisjonil kahtlusi, kas maksuvabastust saab pidada proportsionaalseks, kuna selle saajal kaoks igasugune stiimul täita jäätmemaksu eesmärke.

Esitatud kahtlusi silmas pidades on komisjon otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse.

KIRJA TEKST

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 105/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 105/04

| 1. | 19. aprillil 2010 sai Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Eurovia SA („Eurovia”, Prantsusmaa), mille üle kontsernil Vinci („Vinci”, Prantsusmaa) on valitsev mõju, omandab kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Tarmac International Holding BV ja Tarmac Deutschland International GMBH (ühiselt „Tarmac”, Ühendkuningriik) mitme osa üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. aprillil 2010 sai Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Eurovia SA („Eurovia”, Prantsusmaa), mille üle kontsernil Vinci („Vinci”, Prantsusmaa) on valitsev mõju, omandab kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Tarmac International Holding BV ja Tarmac Deutschland International GMBH (ühiselt „Tarmac”, Ühendkuningriik) mitme osa üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Eurovia: maanteede, raudteede ja lennujaama infrastruktuuride ehitamine ja hooldamine, asfaldi ja täitematerjalide tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Eurovia: maanteede, raudteede ja lennujaama infrastruktuuride ehitamine ja hooldamine, asfaldi ja täitematerjalide tootmine ja müük;

| — | Tarmac: täitematerjalide tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Tarmac: täitematerjalide tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 105/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 105/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISE TAOTLUSE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„LIMONE DI SORRENTO”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — |  | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — | | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — | | Riiklikud nõuded |
| — | | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—



Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—

Image

Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—

Image

Riiklikud nõuded

—

Image

Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Tootmismeetod:

| — | Spetsifikaadi artikli 4 kolmandas lõigus on muudetud „Limone di Sorrento” (KGT) sidrunitaimede varikatuste sõrestiku kirjeldust, lubades kasutada kastanist postide kõrval – mida endiselt kõige eelistatavamaks peetakse – ka muust puidust ja metallist poste (kuna postide materjalil ei ole mingit mõju toote kvaliteedile). |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadi artikli 4 kolmandas lõigus on muudetud „Limone di Sorrento” (KGT) sidrunitaimede varikatuste sõrestiku kirjeldust, lubades kasutada kastanist postide kõrval – mida endiselt kõige eelistatavamaks peetakse – ka muust puidust ja metallist poste (kuna postide materjalil ei ole mingit mõju toote kvaliteedile).

Kuna kehtiva spetsifikaadi tekstist ei ilmne täie selgusega, et „Limone di Sorrento” traditsiooniline kasvatusmeetod näeb ette, et sidrunitaimi tuleb kasvatada kas pergola tüüpi varikatuste all või muude taimede kui sidrunipuude varjus, muudeti lause sõnastust nii, et see põhimõte selgelt välja tuleks.

| — | Artikli 4 viiendas lõigus ja artikli 5 neljandas lõigus on muudetud korje alguse kuupäeva. Viimaste aastate jooksul täheldatud ülemaailmsete kliimamuutuste tõttu on viljade valmimisaeg muutunud ning selliste muutustega arvestamiseks on korje alguse kuupäev toodud kuu aega varasemaks, kehtestades selleks 1. jaanuari, samas kui kehtivas spetsifikaadis on selleks kuupäevaks 1. veebruar. |
| --- | --- |

—

Artikli 4 viiendas lõigus ja artikli 5 neljandas lõigus on muudetud korje alguse kuupäeva. Viimaste aastate jooksul täheldatud ülemaailmsete kliimamuutuste tõttu on viljade valmimisaeg muutunud ning selliste muutustega arvestamiseks on korje alguse kuupäev toodud kuu aega varasemaks, kehtestades selleks 1. jaanuari, samas kui kehtivas spetsifikaadis on selleks kuupäevaks 1. veebruar.

| — | Artikli 4 üle-eelviimases lõigus on muudetud hektari saagikuse piirmäära. Pärast kaitstud geograafilise tähise tunnustamist on traditsiooniliste kasvatusmeetodite arengu, tootjaühenduse (consorzio di tutela) agronoomide oskusliku tegevuse ning kliimatingimuste muutuse tulemusel ilmnenud, et „Limone di Sorrento” saagikust on võimalik suurendada. Samuti on vanade ja kummivoolusesse nakatunud taimede asemele istutatud uued, mis on jõudnud täielikult viljakasse ikka, ning pöördutud tagasi orgaaniliste väetiste juurde, mis võimaldavad viljade kvaliteeti kahjustamata saada ühelt taimelt märgatavalt suuremat saaki. |
| --- | --- |

—

Artikli 4 üle-eelviimases lõigus on muudetud hektari saagikuse piirmäära. Pärast kaitstud geograafilise tähise tunnustamist on traditsiooniliste kasvatusmeetodite arengu, tootjaühenduse (consorzio di tutela) agronoomide oskusliku tegevuse ning kliimatingimuste muutuse tulemusel ilmnenud, et „Limone di Sorrento” saagikust on võimalik suurendada. Samuti on vanade ja kummivoolusesse nakatunud taimede asemele istutatud uued, mis on jõudnud täielikult viljakasse ikka, ning pöördutud tagasi orgaaniliste väetiste juurde, mis võimaldavad viljade kvaliteeti kahjustamata saada ühelt taimelt märgatavalt suuremat saaki.

Selle tulemusel on spetsifikaadis viidud saagikuse piirmäär vastavusse praeguste võimalustega, määrates selleks 35–45 tonni hektari kohta.

| — | Artikli 6 viimases punktis on alandatud sidruni mahlasaagist 30 %-lt 25 %-le. Masinaga pressides on pärast survejõu seadistamist selliselt, et mahlas oleks võimalikult vähe tahkeid osakesi ja hägu, täheldatud mõnel korral saagise jäämist alla 30 %, kuid igal juhul on see olnud üle 25 %. Need andmed sundisid siiski kehtiva spetsifikaadi sätteid muutma. |
| --- | --- |

—

Artikli 6 viimases punktis on alandatud sidruni mahlasaagist 30 %-lt 25 %-le. Masinaga pressides on pärast survejõu seadistamist selliselt, et mahlas oleks võimalikult vähe tahkeid osakesi ja hägu, täheldatud mõnel korral saagise jäämist alla 30 %, kuid igal juhul on see olnud üle 25 %. Need andmed sundisid siiski kehtiva spetsifikaadi sätteid muutma.

3.2.   Seos:

| — | Muudatusega nähakse ette Euroopa Ühenduste Teatajas (EÜT C 77, 17.3.2000, lk 5) avaldatud dokumendi punkti 4.6 uus sõnastus. |
| --- | --- |

—

Muudatusega nähakse ette Euroopa Ühenduste Teatajas (EÜT C 77, 17.3.2000, lk 5) avaldatud dokumendi punkti 4.6 uus sõnastus.

Uue sõnastusega lisatakse tõendeid selle kohta, et „Limone di Sorrento” on Sorrento poolsaarel tuntud juba väga vanast ajast saadik, ning viidatakse sellele, kui tähtsaks sidrunikasvatus kohaliku elanikkonna jaoks on olnud, jättes samas välja viited varikatuste sõrestiku ehitamiseks kasutatavale puiduliigile.

Puiduliigile viitamata jätmine on otseselt seotud tootmismeetodi muutmise taotlemisega, mille eesmärgiks oli lubada varikatuste sõrestiku ehitamisel kasutada kastanipuidu kõrval ka muud materjali. Seda õigustab asjaolu, et 19. sajandi algusest tänapäevani on maastikule näo andnud ennekõike varikatuste või kõrge kasvuga taimede varjus paiknevad sidrunisalud.

Kastanipuidu kasutamine on üksnes sidrunikasvatusega seotud tehnilis-ajalooline detail, mille puhul ei ole õigustatud rääkida toote ja keskkonna ühtesidumisest. Sellega seoses on asjakohane rõhutada, et maastiku ja piirkonna kujundamisel on kandev osa olnud nupukatel põllupidajatel, kes on igal ajajärgul leidnud sidrunisalusid kaitsvate varikatuste ehitamiseks parima saadaoleva materjali, tagades niiviisi viljade tõrgeteta küpsemise. Kastanit eelistati peamiselt selle tehniliste omaduste tõttu, sest see oli palju kõvem, töödeldavam ja vastupidavam kui lepp, mistõttu sobis see varikatuste sõrestiku ehitamiseks paremini. Eelöeldust ilmneb, et siduvaks lüliks Sorrento piirkonna ja „Limone di Sorrento” vahel on pergola tüüpi varikatused kui sellised, sest neil on alati olnud oluline osa viljade kaitsmisel ja nende valmimise ajatamisel, mistõttu võib viiteid varikatuste sõrestiku ehitamisel kasutatavale puidule pidada vaid ajalooliseks detailiks, millel puudub igasugune põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga ja mõju sidrunite kvaliteedile.

Sellest lähtuvalt ollakse seisukohal, et koonddokumendi punkti 5.3 ümbersõnastamine on täielikult kooskõlas asjaoludega, mille alusel kaitstud päritolunimetust tunnustuse sai.

3.3.   Märgistus:

| — | Artikli 7 esimesse lõiku on lisatud täpsustus toote turule laskmise kohta. Kehtivas spetsifikaadis on viide toote turustamisele üksnes „jäigas pakendis”, ehkki aiapidajate seas on laialt levinud tava turustada sidruneid lahtiselt. |
| --- | --- |

—

Artikli 7 esimesse lõiku on lisatud täpsustus toote turule laskmise kohta. Kehtivas spetsifikaadis on viide toote turustamisele üksnes „jäigas pakendis”, ehkki aiapidajate seas on laialt levinud tava turustada sidruneid lahtiselt.

Võimalus turustada sidruneid „Limone di Sorrento” pakendamata kujul, teeb vajalikuks reguleerida toodete märgistamist kleebisega, et tarbijal oleks seda endiselt lihtne ära tunda ja üles leida. Muudetud spetsifikaadis nähakse niisiis ette, et sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT) pakendamata kujul turustades peab olema kleebisega märgistatud 80 % viljadest.

| — | Samas artiklis 7 tuli „töötlemise teel valmistatud tooteid” reguleerivate sätete juures täpse mõtte väljendamiseks ja tõlgenduserinevuste vältimiseks jätta välja sõna „koostisosad”. Kehtivas spetsifikaadis viidatakse tegelikult geograafilise tähise kasutamisele töödeldud toote märgisel, mitte võimalusele, nagu võiks tekstist ekslikult välja lugeda, nimetada sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT) töödeldud toote koostisosade hulgas. |
| --- | --- |

—

Samas artiklis 7 tuli „töötlemise teel valmistatud tooteid” reguleerivate sätete juures täpse mõtte väljendamiseks ja tõlgenduserinevuste vältimiseks jätta välja sõna „koostisosad”. Kehtivas spetsifikaadis viidatakse tegelikult geograafilise tähise kasutamisele töödeldud toote märgisel, mitte võimalusele, nagu võiks tekstist ekslikult välja lugeda, nimetada sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT) töödeldud toote koostisosade hulgas.

Sõna „koostisosad” on sattunud teksti inimliku vea tagajärjel, ning juba järgmises lõigus räägitakse sellest, kuidas „kontrollida sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) kasutamist töödeldud ja ümbertöödeldud toodete juures”.

| — | Artikli 7 eelviimasest lõigust on jäetud kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” märgisele lisada lubatud viidete hulgast välja mõiste „ühendused”, sest geograafiliste tähiste tootjaühendusi reguleeriva seadusega (21. detsembri 1999. aasta seadus nr 526/1999) on nähtud ette, et igal kaitstud nimetusel võib olla vaid üks tootjaühendus. Nimetatud seaduses on kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tootjaühendus registreeritud, mistõttu ei oleks viide muudele ühendustele riiklike õigusnormidega kooskõlas. |
| --- | --- |

—

Artikli 7 eelviimasest lõigust on jäetud kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” märgisele lisada lubatud viidete hulgast välja mõiste „ühendused”, sest geograafiliste tähiste tootjaühendusi reguleeriva seadusega (21. detsembri 1999. aasta seadus nr 526/1999) on nähtud ette, et igal kaitstud nimetusel võib olla vaid üks tootjaühendus. Nimetatud seaduses on kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tootjaühendus registreeritud, mistõttu ei oleks viide muudele ühendustele riiklike õigusnormidega kooskõlas.

| — | Lisaks on artiklis 7 muudetud sätet, millega reguleeritakse logo välimust ja kus oli nii logo graafilises esituses kui ka kirjelduses ekslikult kasutatud väljendit „Limoni”, ja viidatud 6. novembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2446/2000 kasutatud korrektsele sõnakujule „Limone”. Ka siin on tegu inimliku veaga, kuna väljendit „Limoni di Sorrento” kasutatakse ainult logo puhul, igal pool mujal on ikka „Limone di Sorrento”. |
| --- | --- |

—

Lisaks on artiklis 7 muudetud sätet, millega reguleeritakse logo välimust ja kus oli nii logo graafilises esituses kui ka kirjelduses ekslikult kasutatud väljendit „Limoni”, ja viidatud 6. novembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2446/2000 kasutatud korrektsele sõnakujule „Limone”. Ka siin on tegu inimliku veaga, kuna väljendit „Limoni di Sorrento” kasutatakse ainult logo puhul, igal pool mujal on ikka „Limone di Sorrento”.

3.4.   Riiklikud nõuded:

| — | Kehtiva spetsifikaadi artikli 4 teisest ja viiendast taandest on kummastki välja jäetud üks lause, millega on spetsifikaadi muutmise küsimustes tehtud pädevaks maakond. |
| --- | --- |

—

Kehtiva spetsifikaadi artikli 4 teisest ja viiendast taandest on kummastki välja jäetud üks lause, millega on spetsifikaadi muutmise küsimustes tehtud pädevaks maakond.

Spetsifikaadi artikli 4 teisest taandest on jäetud välja lause, millega volitatakse maakonna ametiasutusi lubama kasvatada spetsifikaadis ette nähtust erinevaid sidrunite „Limone di Sorrento” vorme.

Sama artikli viiendast taandest on jäetud välja lause, millega antakse Campania maakonnale õigus muuta oma dekreediga kliimatingimusi arvesse võttes sidrunite korje kuupäevi.

Need kaks lauset tuli spetsifikaadist välja jätta, sest nendega anti ebakorrektselt spetsifikaadi muutmise pädevus Euroopa Komisjoni asemel maakonnale.

| — | Artikli 5 esimest lõiku on muudetud ja sama artikli teine lõik on välja jäetud. Mõlemas lõigus anti ebakorrektselt Campania maakonnale pädevus, mis peaks kuuluma kontrolliasutustele. Seetõttu on asendatud artikli 5 esimeses lõigus lause „raamatut täidab, hoiab ja uuendab Campania maakond, käesolevas artiklis ... ” lausega „loendit haldab kontrolliasutus”, kelleks praegusel juhul on IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Artikli 5 esimest lõiku on muudetud ja sama artikli teine lõik on välja jäetud. Mõlemas lõigus anti ebakorrektselt Campania maakonnale pädevus, mis peaks kuuluma kontrolliasutustele. Seetõttu on asendatud artikli 5 esimeses lõigus lause „raamatut täidab, hoiab ja uuendab Campania maakond, käesolevas artiklis ... ” lausega „loendit haldab kontrolliasutus”, kelleks praegusel juhul on IS.ME.CERT.

Sama artikli kolmandas lõigus ja artikli 7 punktis 4 on samadel põhjustel asendatud mõiste „raamat” mõistega „loend”.

3.5.   Muu:

| — | Lõpuks on jäetud kehtivast spetsifikaadist välja artikkel 8, millega on ette nähtud, et toote ebaseaduslikku valmistamist karistatakse „vastavalt õigusnormidele”. Artikkel on jäetud välja, sest see kujutab endast pleonasmi. On täiesti ilmne, et kõiki kuritegude toimepanijaid karistatakse õigusnormide kohaselt. Asjaomasel juhul on karistused sätestatud seadusandlikus dekreedis nr 297/2004, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 2081/92 (praeguseks asendatud määrusega (EÜ) nr 510/2006) kohased karistused. |
| --- | --- |

—

Lõpuks on jäetud kehtivast spetsifikaadist välja artikkel 8, millega on ette nähtud, et toote ebaseaduslikku valmistamist karistatakse „vastavalt õigusnormidele”. Artikkel on jäetud välja, sest see kujutab endast pleonasmi. On täiesti ilmne, et kõiki kuritegude toimepanijaid karistatakse õigusnormide kohaselt. Asjaomasel juhul on karistused sätestatud seadusandlikus dekreedis nr 297/2004, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 2081/92 (praeguseks asendatud määrusega (EÜ) nr 510/2006) kohased karistused.

Spetsifikaadi muutmist on taotlenud tootjaühendus Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., asukohaga Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25, kellel on muutmiseks õiguspärane huvi, sest ühendus on seaduse nr 525/1999 kohaselt tunnustatud ja see koosneb sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) tootjatest, keda pädev kontrolliasutus regulaarsest kontrollib.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LIMONE DI SORRENTO”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Limone di Sorrento”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Turule laskmisel on kaitstud geograafilise tähisega sidrunid „Limone di Sorrento” kujult ovaalsed ja sümmeetrilised, varre kinnituskoht on kergelt eenduv, keskosa keskmine.

Sidrunid on keskmise või kesk-suure suurusega ning kaaluvad vähemalt 85 g. Töötlemiseks võib kasutada ka sidruneid, mis kaaluvad alla 85 g, aga vastavad kõigile muudele käesolevas punktis loetletud omadustele.

Viljavars on keskmise jämeduse ja pikkusega ning kinnitub kõvasti vilja külge; viljal on esiletungiv tipuosa, kuid puuduvad tipusoon ja emakakaelajäänus. Sigimiku sammas on ümar, keskmise suurusega, poolpaks.

Sidruni „Limone di Sorrento” (KGT) koor on rohekaskollase värvusega (üle 50 % välispinnast) ja keskmise paksusega (eksokarp ja mesokarp); eksokarp sisaldab rikkalikult eeterlikke õlisid ning sellel on tugev aroom ja lõhn; viljaliha on õlgkollane, keskmise konsistentsiga, mahl on õlgkollane ja külluslik (saagis vähemalt 25 %), samuti väga happeline (vähemalt 3,5 g/100 ml).

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

—

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

„Limone di Sorrento” (KGT) võib turule lasta pakendamata, nii et vähemalt 80 % sidrunitest on märgistatud kleebisega, või jäigas pakendis, mis mahutab vähemalt 0,5 kg, aga mitte rohkem kui 15 kg, ning mis on valmistatud taimsest materjalist, papist või muust korduvkasutatavast materjalist, mis vastab ühenduse eeskirjadele.

Pakendil, millesse pakitakse sidruneid „Limone di Sorrento”, või pakendile paigaldatud märgistel peab olema selgete ja loetavate tähtedega nimetus „Limone di Sorrento” ja väljend „Indicazione geografica protetta” (kaitstud geograafiline tähis) (või lühend „I.G.P.”) ning tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning pakendis sisalduv kogus, mis esitatakse kehtivate eeskirjade kohaselt.

Lisaks sellele peab pakendil olema asjaomase kaitstud geograafilise tähise juures kasutatav graafiline logo. Logo kujutab kolme lehtedega sidrunit, millest üks suurem asub keskel ja kaks väiksemat ääre pool. Suurema sidruni sisemus kujutab Sorrento randa kuni Punta Scutoloni. Maastik on rohelise värvusega Pantone 360 CV, sidrunilehed rohelise värvusega Pantone 362 CV, väiksemad sidrunid ja lahter, milles on kiri „Limone di Sorrento”, kollase värvusega Pantone process yellow, meri sinise värvusega Pantone 284 CV ja nimetus „Limone di Sorrento” must.

Image

Sidrunite töötlemise teel valmistatud toodete juures võib kasutada viidet kohanimele Sorrento, eeldusel et järgmised tingimused on täidetud:

| — | toote valmistamiseks on kasutatud eranditult sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT); |
| --- | --- |

—

toote valmistamiseks on kasutatud eranditult sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT);

| — | tootel on täpselt esitatud sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) ja töödeldud toote koguse vahekord; |
| --- | --- |

—

tootel on täpselt esitatud sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) ja töödeldud toote koguse vahekord;

| — | sidrunite töötlemine ja/või ümbertöötlemine toimub eranditult punktis 4 loetletud kommuunide territooriumil; |
| --- | --- |

—

sidrunite töötlemine ja/või ümbertöötlemine toimub eranditult punktis 4 loetletud kommuunide territooriumil;

| — | seda, et kasutatud on sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT), tõendatakse müügitšekkidega, mille on välja andud registrisse kantud tootjad, samuti ametlikesse dokumentidesse tehtud kannete abil. |
| --- | --- |

—

seda, et kasutatud on sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT), tõendatakse müügitšekkidega, mille on välja andud registrisse kantud tootjad, samuti ametlikesse dokumentidesse tehtud kannete abil.

Kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” nimele ei tohi lisada mingeid muid täiendeid, mis ei ole eespool ette nähtud; sealhulgas järgmisi väljendeid: tipo, gusto, uso, selezionato, scelto (tüüpi, maitsega, kasutusala, valik jms).

Samas on siiski lubatud viidata ettevõtte nimele, ärinimele ja kaubamärgile, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ning kui see ei ole ostjat eksitava iseloomuga.

Selline teave peab olema trükitud märgistele geograafilise tähise märkimiseks kasutatud tähtedest poole lühemate ja kitsamate tähtedega.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune: Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri ja Anacapri.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Sorrento poolsaar moodustab kitsa maanina, mis tungib Türreeni merre, eraldades Napoli ja Salerno lahe. Idas lõppeb poolsaar Monte Faito ja Sant'Angelo mäemassiiviga, ning selle telje moodustab väike mäeahelik, mida troonivad mõned kõrgemad tipud, nagu Monte Commune ja Monte Vico Alvano.

Geoloogilises plaanis vaheldub lubjakivipinnas Sorrento halli tuffi lademetega, mis katavad eelkõige nn Sorrento tasandiku, st Metast Sorrentoni ulatuva tasase maa-ala; mõnes paigas (nagu Massa Lubrenses ja Sorrentos) esineb ka liivakivi. Pinnakihis vahelduvad valdavalt mitmesuguste püroklastiliste kivimite kihid (andosols), samas tagavad lapillilademed pinnase hea kuivenduse.

Vulkaaniline päritolu annab pinnasele suure katioonide neelamismahutavuse, võimaldades mineraalide, nagu kaaliumi, kaltsiumi ja räni juurdevoolu, mis võimaldab eelkõige tänu sellele, et pinnases moodustub rohkelt suhkruid, kasvatada seal põllumajanduslikult kõige väärtuslikemaid kultuure.

Piirkonna kliimat iseloomustab piisav sademete hulk (ligikaudu 800 mm aastas), mis peamiselt koondub sügisesse ja kevadesse. Piirkond ei ole liigselt kuiv ning seal saab kasvatada tsitrusvilju ilma rohke lisakastmiseta.

Talvel langeb temperatuur harva alla 0 °C, suvel jääb keskmine temperatuur tänu mahedatele meretuultele tavaliselt allpoole + 30 °C.

5.2.   Toote eripära:

Sidrun „Limone di Sorrento” õitseb väga sagedasti: eraldada võib viit peamist õitsemisperioodi. Seetõttu iseloomustab sidruneid suur bioloogiline polümorfism.

Vili võib olla kujult, suuruselt, kesta paksuselt, epikarpi paksuselt ja seemnete arvult väga erinev. Vilja välimuse erinevus sõltub lisaks erinevale õitsemisajale ka kasutatavast kloonist ja kasvuala mullastiku- ja kliimatingimustest.

Siiski ei muuda need erinevused sidrunite „Limone di Sorrento” peamisi organoleptilisi (sensoorseid) ega reoloogilisi omadusi. Seda aspekti iseloomustab eelkõige lahustavate suhkrute ja orgaaniliste hapete (sidrunhape, õunhape) hea tasakaal. Tänu kaaliumirikkale pinnasele on sidrunite kesta õlinäärmetes rikkalikult eeterlikke õlisid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Sidrunid „Limone di Sorrento” on juba mitmete sajandite jooksul nautinud vaieldamatut tuntust mitte ainult oma tootmispiirkonnas, vaid kogu Itaalias ja ka välismaal, sest toode on tootmispiirkonna kultuuri ja ajaloo lahutamatuks osaks ning tänu iseloomulikele pergola tüüpi varikatustele üheks Sorrento poolsaare maastiku iseloomulikumaks detailiks.

Sorrento poolsaarel on tsitrusvilju kasvatatud juba kaugest minevikust saadik; Pompei linnas avastati Casa del frutteto mosaiikidel, mis on valmistatud 79. aastal pKr, kaks sidrunitaime, mida saab võrrelda tänapäeval Sorrento piirkonnas kasvatatavate sidrunisortidega. 18. sajandi Sorrento poolsaare guaššmaalidel võib jälle leida pähkli- ja oliivisalude ning viinamarjaistanduste kõrval ka ohtralt sidruni- ja apelsinipuid. Kõnealusel sajandil hakkas siinsete sidrunite eksport jõudma ka teisele poole ookeani.

Sidrunikasvatuse intensiivne areng algab 1800. aasta paiku, kui kasutusele võetakse iseloomulikud pergola tüüpi varikatused, mida leidub üksnes Sorrento piirkonnas.

Kogu 19. sajandi jooksul eksporditi pappelkastidesse pakitud Sorrento sidruneid Euroopasse ja Ameerikasse ning need kujunesid isegi rikkuse allikaks ja võimaldasid teha mahukaid investeeringuid turismisektori arendamiseks.

Sel perioodil muutub nn Sorrento sidruniaed, kus tavaliselt leidub ka apelsinipuid, Sorrento linna kuvandi ja turismirikkuste lahutamatuks osaks. Juba 18. sajandil oli Goethe oma suure Euroopa reisi käigus kiitnud Sorrentot kui „õitsvate sidrunipuude maad”.

Turul on sidrunid „Limone di Sorrento” olnud tänu headele omadustele ja erilisele kvaliteedile alati kõrgemas hinnas kui muudest piirkondadest pärit viljad. Lisaks kasutatakse sidruneid „Limone di Sorrento” tänu nende kesta erilistele lõhnaomadustele ka traditsioonilise Sorrento sidrunilikööri limoncello valmistamiseks.

Sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) kõrge kvaliteet tuleneb ühest küljest piirkonna soodsatest mullastiku- ja kliimatingimustest ning teisalt erilisest istanduse arhitektuurist, mille puhul kaitsevad taimi pergola tüüpi varikatused või lihtsalt kõrge kasvuga taimed. Samuti on oluline roll kohalike põllupidajate sajanditepikkusel tööl, mille käigus on välja valitud kõige sobivamad kloonid. Kõik see on andnud tulemuseks eeterlike õlide suure sisalduse sidruni kestas; hapuka ja magusa komponendi hea tasakaalu sidruni mahlas, mis annab viljale erilised organoleptilised omadused, võimaldades seda süüa isegi ilma suhkruta.

Õiged kasvatusvõtted ja sage õitsemine tagavad selliste omaduste olemasolu kogu korjeperioodil koristatud viljadel.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tunnustamise ettepaneku 6. aprilli 2007. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 81.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda:

| — | veebisaidil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  või |
| --- | --- |

—

veebisaidil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

| — | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

—

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---