# Euroopa Liidu C 149/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.149.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide8. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.149.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 149

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide8. juuni 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 149/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5796 – ENI/Mobil Oil Austria) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 149/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5807 – ENI/Fox Energy) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 149/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5796 – ENI/Mobil Oil Austria) (
  1
  )

1

1

2010/C 149/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5807 – ENI/Fox Energy) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 149/03 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2010/C 149/04 | Otsus nr A3, 17. detsember 2009, milles käsitletakse järjestikuste lähetusperioodide liitmist nõukogu määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (
  2
  ) | 3 |
| 2010/C 149/05 | Otsus nr H5, 18. märts 2010, mis käsitleb koostööd võitluses pettuste ja vigade vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) raames (
  2
  ) | 5 |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 149/06 | Eriaruanne nr 1/2010 Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt? | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 149/03

Euro vahetuskurss

2

2010/C 149/04

Otsus nr A3, 17. detsember 2009, milles käsitletakse järjestikuste lähetusperioodide liitmist nõukogu määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (
  2
  )

2

3

2010/C 149/05

Otsus nr H5, 18. märts 2010, mis käsitleb koostööd võitluses pettuste ja vigade vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) raames (
  2
  )

2

5

Kontrollikoda

2010/C 149/06

Eriaruanne nr 1/2010 Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?

8

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 149/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 9 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 149/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5796 – ENI/Mobil Oil Austria)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 149/01

27. mail 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5796 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5796 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5807 – ENI/Fox Energy)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 149/02

2. juunil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5807 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5807 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/2

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuni 2010

2010/C 149/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1959 |
| JPY | Jaapani jeen | 109,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4377 |
| GBP | Inglise nael | 0,82460 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6449 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3911 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9370 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,898 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 285,70 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7083 |
| PLN | Poola zlott | 4,1503 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2359 |
| TRY | Türgi liir | 1,9110 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4607 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2672 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3325 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7917 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6945 |
| KRW | Korea won | 1 477,54 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3031 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1706 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2553 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 126,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9853 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,010 |
| RUB | Vene rubla | 37,9690 |
| THB | Tai baht | 39,046 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2232 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,4749 |
| INR | India ruupia | 56,3210 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1959

JPY

Jaapani jeen

109,86

DKK

Taani kroon

7,4377

GBP

Inglise nael

0,82460

SEK

Rootsi kroon

9,6449

CHF

Šveitsi frank

1,3911

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9370

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,898

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

285,70

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7083

PLN

Poola zlott

4,1503

RON

Rumeenia leu

4,2359

TRY

Türgi liir

1,9110

AUD

Austraalia dollar

1,4607

CAD

Kanada dollar

1,2672

HKD

Hongkongi dollar

9,3325

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7917

SGD

Singapuri dollar

1,6945

KRW

Korea won

1 477,54

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3031

CNY

Hiina jüaan

8,1706

HRK

Horvaatia kuna

7,2553

IDR

Indoneesia ruupia

11 126,46

MYR

Malaisia ringit

3,9853

PHP

Filipiini peeso

56,010

RUB

Vene rubla

37,9690

THB

Tai baht

39,046

BRL

Brasiilia reaal

2,2232

MXN

Mehhiko peeso

15,4749

INR

India ruupia

56,3210

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/3

---

OTSUS nr A3,

17. detsember 2009,

milles käsitletakse järjestikuste lähetusperioodide liitmist nõukogu määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel

(EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

2010/C 149/04

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi määrustest (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (2) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 12,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 987/2009 artikleid 5 ja 14–21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesolevas otsuses tähendab lähetus perioodi, mille vältel töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja jätkab oma tegevust teises liikmesriigis kui pädev liikmesriik kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (3) artikli 14 lõikega 1, artiklite 14a ja 14b lõikega 1 või artikli 14b lõikega 2 või määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 lõigetega 1 või 2. |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas otsuses tähendab lähetus perioodi, mille vältel töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja jätkab oma tegevust teises liikmesriigis kui pädev liikmesriik kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (3) artikli 14 lõikega 1, artiklite 14a ja 14b lõikega 1 või artikli 14b lõikega 2 või määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 lõigetega 1 või 2.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 sätted, millega on ette nähtud erand sama määruse artikli 11 lõike 3 punktis a sätestatud üldeeskirjast, on ette nähtud eelkõige selleks, et hõlbustada teenuste osutamise vabadust tööandjate jaoks, kes lähetavad töötajaid muudesse liikmesriikidesse kui oma asukohajärgne liikmesriik, ning soodustada töötajate vabadust liikuda muudesse liikmesriikidesse. Nende sätete eesmärk on samuti eemaldada võimalikud takistused töötajate liikumisvabaduselt ning soodustada turgude omavahelist majanduslikku põimumist, vältides samal ajal halduslike probleemide tekkimist eelkõige töötajate ja ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 sätted, millega on ette nähtud erand sama määruse artikli 11 lõike 3 punktis a sätestatud üldeeskirjast, on ette nähtud eelkõige selleks, et hõlbustada teenuste osutamise vabadust tööandjate jaoks, kes lähetavad töötajaid muudesse liikmesriikidesse kui oma asukohajärgne liikmesriik, ning soodustada töötajate vabadust liikuda muudesse liikmesriikidesse. Nende sätete eesmärk on samuti eemaldada võimalikud takistused töötajate liikumisvabaduselt ning soodustada turgude omavahelist majanduslikku põimumist, vältides samal ajal halduslike probleemide tekkimist eelkõige töötajate ja ettevõtjate jaoks.

| (3) | Nimetatud määruse artikli 12 lõike 1 kohaldamise määrav tingimus on otsese töösuhte olemasolu tööandja ja töötaja vahel ning sidemete olemasolu tööandja ja liikmesriigi vahel, kus tööandja on asutatud. Nimetatud määruse artikli 12 lõike 2 kohaldamise määrav tingimus on see, et isik tegeleb sarnase olulise tegevusega liikmesriigis, kus isik on asutatud. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud määruse artikli 12 lõike 1 kohaldamise määrav tingimus on otsese töösuhte olemasolu tööandja ja töötaja vahel ning sidemete olemasolu tööandja ja liikmesriigi vahel, kus tööandja on asutatud. Nimetatud määruse artikli 12 lõike 2 kohaldamise määrav tingimus on see, et isik tegeleb sarnase olulise tegevusega liikmesriigis, kus isik on asutatud.

| (4) | Määruse (EMÜ) nr 1408/71 alusel ei tohi lähetuse eeldatav kestus ei ületada 12 kuud, mida võib ettenägematute asjaolude tõttu pikendada täiendavalt kuni 12 kuuks. Määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel ei tohi lähetuse eeldatav kestus ületada kokkuvõttes 24 kuud. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EMÜ) nr 1408/71 alusel ei tohi lähetuse eeldatav kestus ei ületada 12 kuud, mida võib ettenägematute asjaolude tõttu pikendada täiendavalt kuni 12 kuuks. Määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel ei tohi lähetuse eeldatav kestus ületada kokkuvõttes 24 kuud.

| (5) | Järjestikuste lähetusperioodide pikendamine enamaks ajaks, kui on määrustega maksimaalselt ette nähtud, eeldab kokkulepet vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklile 17 või määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklile 16. |
| --- | --- |

(5)

Järjestikuste lähetusperioodide pikendamine enamaks ajaks, kui on määrustega maksimaalselt ette nähtud, eeldab kokkulepet vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklile 17 või määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklile 16.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 883/2004 ei ole selgesõnalisi üleminekusätteid määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EÜ) nr 883/2004 kohaselt täidetud lähetusperioodide liitmise kohta. Seadusandja eesmärk oli pikendada lähetusperioodi eeldatavat lubatud maksimumkestust 12 kuult 24 kuuni. Lähetusega seonduvad menetlused ja muud tingimused ei muutunud oluliselt. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 883/2004 ei ole selgesõnalisi üleminekusätteid määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EÜ) nr 883/2004 kohaselt täidetud lähetusperioodide liitmise kohta. Seadusandja eesmärk oli pikendada lähetusperioodi eeldatavat lubatud maksimumkestust 12 kuult 24 kuuni. Lähetusega seonduvad menetlused ja muud tingimused ei muutunud oluliselt.

| (7) | Eesmärgiga tagada õiguslik järjepidevus vana ja uute määruste vahel ning lähetuseeskirjade ühesugune kohaldamine määruselt (EMÜ) nr 1408/71 määrusele (EÜ) nr 883/2004 ülemineku perioodil.
  Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele, |
| --- | --- |

(7)

Eesmärgiga tagada õiguslik järjepidevus vana ja uute määruste vahel ning lähetuseeskirjade ühesugune kohaldamine määruselt (EMÜ) nr 1408/71 määrusele (EÜ) nr 883/2004 ülemineku perioodil.

Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel järjestikuste lähetusperioodide arvutamisel võetakse arvesse kõiki määruse (EMÜ) nr 1408/71 alusel täidetud lähetusperioode, nii et mõlema määruse alusel täidetud järjestikused lähetusperioodid kokku ei ületa 24 kuud. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel järjestikuste lähetusperioodide arvutamisel võetakse arvesse kõiki määruse (EMÜ) nr 1408/71 alusel täidetud lähetusperioode, nii et mõlema määruse alusel täidetud järjestikused lähetusperioodid kokku ei ületa 24 kuud.

| 2. | Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 987/2009 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 987/2009 jõustumise kuupäevast.

Halduskomisjoni eesistuja

Lena MALMBERG

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

3

---

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/5

---

OTSUS nr H5,

18. märts 2010,

mis käsitleb koostööd võitluses pettuste ja vigade vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) raames

(EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

2010/C 149/05

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi määrusest (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 987/2009 (2) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 76,

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 2 lõiget 2, artikleid 20 ja 52 ning artikli 87 lõiget 3

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pädevad ametivõimud ja asutused peavad määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 76 alusel koostööd tegema, et tagada määruse korrektne rakendamine. |
| --- | --- |

(1)

Pädevad ametivõimud ja asutused peavad määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 76 alusel koostööd tegema, et tagada määruse korrektne rakendamine.

| (2) | Pettuste ja vigade vastu võitlemise meetmed on tihedalt seotud sotsiaalkindlustuse eri harudega määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 3 lõike 1 tähenduses ning nende eesmärk on tagada, et sotsiaalkindlustusmaksed tasutakse õigele liikmesriigile ja et hüvitisi ei anta alusetult ega saada pettuse teel. |
| --- | --- |

(2)

Pettuste ja vigade vastu võitlemise meetmed on tihedalt seotud sotsiaalkindlustuse eri harudega määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 3 lõike 1 tähenduses ning nende eesmärk on tagada, et sotsiaalkindlustusmaksed tasutakse õigele liikmesriigile ja et hüvitisi ei anta alusetult ega saada pettuse teel.

| (3) | Võitlus pettuste ja vigade vastu on seetõttu osa määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 õigest rakendamisest. |
| --- | --- |

(3)

Võitlus pettuste ja vigade vastu on seetõttu osa määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 õigest rakendamisest.

| (4) | Tihedam ja tõhusam koostöö pädevate ametivõimude ja asutuste vahel on pettuste ja vigade vastu võitlemisel otsustav tegur. |
| --- | --- |

(4)

Tihedam ja tõhusam koostöö pädevate ametivõimude ja asutuste vahel on pettuste ja vigade vastu võitlemisel otsustav tegur.

| (5) | Isikutuvastus on määruste haldamisel otsustava tähtsusega, seda nii isikute jälgimiseks asutuse andmebaasis kui ka selleks, et kindlaks teha, et isik on see, kes ta väidab end olevat. |
| --- | --- |

(5)

Isikutuvastus on määruste haldamisel otsustava tähtsusega, seda nii isikute jälgimiseks asutuse andmebaasis kui ka selleks, et kindlaks teha, et isik on see, kes ta väidab end olevat.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 3 lõikes 3 rõhutatakse, et kui liikmesriigid koguvad, edastavad või töötlevad oma õigusaktide kohaselt määruste rakendamiseks vajalikke isikuandmeid, tagavad nad, et asjaomased isikud saavad täielikult kasutada isikuandmete kaitsega seotud õigusi kooskõlas ühenduse eeskirjadega üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumisega. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 3 lõikes 3 rõhutatakse, et kui liikmesriigid koguvad, edastavad või töötlevad oma õigusaktide kohaselt määruste rakendamiseks vajalikke isikuandmeid, tagavad nad, et asjaomased isikud saavad täielikult kasutada isikuandmete kaitsega seotud õigusi kooskõlas ühenduse eeskirjadega üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumisega.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 5 lõige 3 lubab pädeval asutusel kahtluse korral esitada isiku viibimis- või elukohajärgsele asutusele taotluse, et too kontrolliks asjaomase isiku esitatud teavet või dokumendi kehtivust. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 5 lõige 3 lubab pädeval asutusel kahtluse korral esitada isiku viibimis- või elukohajärgsele asutusele taotluse, et too kontrolliks asjaomase isiku esitatud teavet või dokumendi kehtivust.

| (8) | Tulemuslik koostöö pettuste- ja vigadevastases võitluses tähendab ka, et tuleb tugineda mehhanismidele, mille kaudu edastatakse teavet kohaldatava õiguse muutumise kohta, ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklitele 20 ja 52.
  Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele, |
| --- | --- |

(8)

Tulemuslik koostöö pettuste- ja vigadevastases võitluses tähendab ka, et tuleb tugineda mehhanismidele, mille kaudu edastatakse teavet kohaldatava õiguse muutumise kohta, ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklitele 20 ja 52.

Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Üldised küsimused

| 1. | Liikmesriikide ametivõimud ja asutused teevad määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 korrektse rakendamise eesmärgil koostööd võitluses pettuste ja vigade vastu. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikide ametivõimud ja asutused teevad määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 korrektse rakendamise eesmärgil koostööd võitluses pettuste ja vigade vastu.

| 2. | Üks kord aastas arutab halduskomisjon pettuste- ja vigadevastases võitluses tehtava koostöö küsimusi. See arutelu põhineb liikmesriikide vabatahtlikel aruannetel nende kogemuste ja edusammude kohta selles valdkonnas. Selliste aruannete soovituslik sisu on esitatud 1. lisas. |
| --- | --- |

2.

Üks kord aastas arutab halduskomisjon pettuste- ja vigadevastases võitluses tehtava koostöö küsimusi. See arutelu põhineb liikmesriikide vabatahtlikel aruannetel nende kogemuste ja edusammude kohta selles valdkonnas. Selliste aruannete soovituslik sisu on esitatud 1. lisas.

| 3. | Liikmesriigid nimetavad pettuste ja vigadega seotud küsimustega tegelemiseks kontaktpunkti, kellele pädevad ametivõimud ja asutused võivad teatada pettuse- või veaohust või süstemaatilistest probleemidest, mis põhjustavad viivitusi ja vigu. See kontaktpunkt lisatakse nimekirja, mille avaldab halduskomisjoni sekretariaat. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid nimetavad pettuste ja vigadega seotud küsimustega tegelemiseks kontaktpunkti, kellele pädevad ametivõimud ja asutused võivad teatada pettuse- või veaohust või süstemaatilistest probleemidest, mis põhjustavad viivitusi ja vigu. See kontaktpunkt lisatakse nimekirja, mille avaldab halduskomisjoni sekretariaat.

Vead

| 4. | Et vigade tekkimise ohtu piirata, astuvad pädevad ametivõimud ja asutused samme, millega tagatakse õigeaegne ja korrektne teabeedastus, eelkõige sotsiaalkindlustusalase elektroonilise teabevahetussüsteemi kasutamisel. Selleks peaksid pädevad ametivõimud ja asutused tegema järgmist:






  a) | hoolitsema selle eest, et elektroonilise standarddokumendi kaudu teiste liikmesriikide ametivõimudele või asutustele elektrooniliselt saadetava info suhtes kehtiks kvaliteedikontroll, mis puudutaks eeskätt asjaomase isiku tuvastamist ja PIN-koodi, ning |
| --- | --- | --- |

4.

Et vigade tekkimise ohtu piirata, astuvad pädevad ametivõimud ja asutused samme, millega tagatakse õigeaegne ja korrektne teabeedastus, eelkõige sotsiaalkindlustusalase elektroonilise teabevahetussüsteemi kasutamisel. Selleks peaksid pädevad ametivõimud ja asutused tegema järgmist:

a)

hoolitsema selle eest, et elektroonilise standarddokumendi kaudu teiste liikmesriikide ametivõimudele või asutustele elektrooniliselt saadetava info suhtes kehtiks kvaliteedikontroll, mis puudutaks eeskätt asjaomase isiku tuvastamist ja PIN-koodi, ning

| b) | andma tehnilisele ja halduskomisjonile aru kõikidest määruste kohaldamise raames toimuvas teabevahetuses esinevatest süstemaatilistest probleemidest, mis põhjustavad viivitusi või vigu. |
| --- | --- |

b)

andma tehnilisele ja halduskomisjonile aru kõikidest määruste kohaldamise raames toimuvas teabevahetuses esinevatest süstemaatilistest probleemidest, mis põhjustavad viivitusi või vigu.

Surmast teatamine

| 5. | Koostöö seoses surmast teatamisega hõlmab järgmist:






  a) | liikmesriigid jagavad halduskomisjoni kaudu kogemusi uuenduslike praktikate kohta, mida nad on selles valdkonnas kasutusele võtnud, või teatavad selle valdkonna koostöös esinenud takistustest; |
| --- | --- | --- |

5.

Koostöö seoses surmast teatamisega hõlmab järgmist:

a)

liikmesriigid jagavad halduskomisjoni kaudu kogemusi uuenduslike praktikate kohta, mida nad on selles valdkonnas kasutusele võtnud, või teatavad selle valdkonna koostöös esinenud takistustest;

| b) | liikmesriigid vaatavad üle oma praktikad seoses võitlusega surmast teatamata jätmise vastu piiriülestes sotsiaalkindlustusjuhtumites, tagamaks, et need tavad oleksid võimaluste piires kooskõlas selle valdkonna parima tavaga. Teadaolevate parimate tavade loetelu on esitatud 2. lisas. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid vaatavad üle oma praktikad seoses võitlusega surmast teatamata jätmise vastu piiriülestes sotsiaalkindlustusjuhtumites, tagamaks, et need tavad oleksid võimaluste piires kooskõlas selle valdkonna parima tavaga. Teadaolevate parimate tavade loetelu on esitatud 2. lisas.

| c) | Asutuste või pädevate ametivõimude esitatud teabenõudeid surmast teatamise kohta menetleb taotluse saaja võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

c)

Asutuste või pädevate ametivõimude esitatud teabenõudeid surmast teatamise kohta menetleb taotluse saaja võimalikult kiiresti.

Teabenõuded

| 6. | Võttes arvesse nõuet toimida kooskõlas ühenduse eeskirjadega üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumisega, teevad pädevad ametivõimud ja asutused koostööd teistelt liikmesriikidelt saadud teabenõuete asjus, mille eesmärk on võidelda pettuste vastu ja tagada määruste korrektne rakendamine. Enne, kui mõni niisugune taotlus andmekaitse põhjustel tagasi lükatakse, hindavad nad õiguslikku seisundit hoolikalt. |
| --- | --- |

6.

Võttes arvesse nõuet toimida kooskõlas ühenduse eeskirjadega üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumisega, teevad pädevad ametivõimud ja asutused koostööd teistelt liikmesriikidelt saadud teabenõuete asjus, mille eesmärk on võidelda pettuste vastu ja tagada määruste korrektne rakendamine. Enne, kui mõni niisugune taotlus andmekaitse põhjustel tagasi lükatakse, hindavad nad õiguslikku seisundit hoolikalt.

| 7. | Kui teabenõue, mille eesmärk on võidelda pettuste ja vigade vastu, käsitleb andmeid, mis on seotud koordineerimismääruste rakendamisega, aga kui seda ei menetle otseselt asutus või pädev ametivõim, aitab see asutus või pädev ametivõim nõude esitanud asutusel või ametivõimul leida kolmanda isiku, kes on sobiv teabeallikas, ning aitab selle kolmanda isikuga läbirääkimisi pidada. |
| --- | --- |

7.

Kui teabenõue, mille eesmärk on võidelda pettuste ja vigade vastu, käsitleb andmeid, mis on seotud koordineerimismääruste rakendamisega, aga kui seda ei menetle otseselt asutus või pädev ametivõim, aitab see asutus või pädev ametivõim nõude esitanud asutusel või ametivõimul leida kolmanda isiku, kes on sobiv teabeallikas, ning aitab selle kolmanda isikuga läbirääkimisi pidada.

Läbivaatamisklausel

| 8. | Käesolev otsus vaadatakse läbi hiljemalt selle jõustumisele järgneva teise aasta lõpul. |
| --- | --- |

8.

Käesolev otsus vaadatakse läbi hiljemalt selle jõustumisele järgneva teise aasta lõpul.

| 9. | Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

9.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesest päevast.

Halduskomisjoni esimees

José Maria MARCO GARCÍA

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

2

---

1 LISA

Küsimused, mida tuleb muu hulgas käsitleda liikmesriikide aruannetes pettuste ja vigade kohta

| 1. | Meetmed, mida on aasta jooksul võetud, et võidelda määruste alusel kindlaks määratud juhtudel pettuste ja vigade vastu. |
| --- | --- |

1.

Meetmed, mida on aasta jooksul võetud, et võidelda määruste alusel kindlaks määratud juhtudel pettuste ja vigade vastu.

| 2. | Koordineerimiseeskirjade rakendamisel ette tulnud konkreetsed probleemid, mis võivad põhjustada pettuste ja vigade ohtu. |
| --- | --- |

2.

Koordineerimiseeskirjade rakendamisel ette tulnud konkreetsed probleemid, mis võivad põhjustada pettuste ja vigade ohtu.

| 3. | Lepingud ja kahepoolsed koostöökokkulepped teiste ELi liikmesriikidega, mis on sõlmitud pettuste ja vigade vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

3.

Lepingud ja kahepoolsed koostöökokkulepped teiste ELi liikmesriikidega, mis on sõlmitud pettuste ja vigade vastu võitlemiseks.

| 4. | Mitterahaliste hüvitiste valdkonnas võetud meetmed, mille eesmärk on parandada koordineerimiseeskirjade järgimist asutuste ja tervishoiuteenuse osutajate hulgas ning anda kodanikele teavet. |
| --- | --- |

4.

Mitterahaliste hüvitiste valdkonnas võetud meetmed, mille eesmärk on parandada koordineerimiseeskirjade järgimist asutuste ja tervishoiuteenuse osutajate hulgas ning anda kodanikele teavet.

---

2 LISA

Head tavad võitluses surmast teatamata jätmise vastu piiriülestes sotsiaalkindlustusjuhtumites
   (1)

| | Süsteemi käivitamine, mille kaudu vastuvõttev riik saab surmast otse teatada |
| --- | --- |

Süsteemi käivitamine, mille kaudu vastuvõttev riik saab surmast otse teatada

| | Andmete seostamine ja võrdlemine |
| --- | --- |

Andmete seostamine ja võrdlemine

| | Halduskontrolli taotlemine vastuvõtvalt riigilt |
| --- | --- |

Halduskontrolli taotlemine vastuvõtvalt riigilt

| | Tervishoiuasutuste vastastikune surmaaktidega tutvumise võimalus |
| --- | --- |

Tervishoiuasutuste vastastikune surmaaktidega tutvumise võimalus

| | Elusoleku tõendamine |
| --- | --- |

Elusoleku tõendamine

| | Vahetu isiklik kohalolek vastuvõtvas riigis |
| --- | --- |

Vahetu isiklik kohalolek vastuvõtvas riigis

---

(1)  Täielikuma ülevaate headest tavadest võib leida halduskomisjoni pettuste- ja vigadevastase võitluse ajutise töörühma 16. novembri 2009. aasta aruande punktist 9.2; aruanne on avaldatud CASSTM märgukirjana nr 560/09.

---

Kontrollikoda

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/8

---

Eriaruanne nr 1/2010 „Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?”

2010/C 149/06

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 1/2010 „Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?”.

Aruanne on lugemiseks või allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://www.eca.europa.eu

Aruande koopia võib saada tasuta nii paberkandjal kui ka CD-ROMil taotluse esitamisel kontrollikoja aadressil:

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| Teabeedastus ja aruanded |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-post: euraud@eca.europa.eu |

Euroopa Kontrollikoda

Teabeedastus ja aruanded

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-post: euraud@eca.europa.eu

või elektroonilise tellimuse teel EU-Bookshop-veebilehel.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 8.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/9

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 149/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CARCIOFO SPINOSO DI SARDEGNA”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0687-06.03.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Carciofo Spinoso di Sardegna”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (III lisa alusel):

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Artišokk „Carciofo Spinoso de Sardegna” pärineb botaanilise liigi Cynara scolymus L. kohalikust ökotüübist „Spinoso Sardo”, mida iseloomustavad järgmised morfoloogilised omadused: keskmise suurusega risoomiga püsik, mille põhiõisik paikneb 45–70 cm kõrgusel. Taim on püstine, kõrge õietolmutootlikkusega ning annab saaki hooajaliselt. Rohelised ja ogalised, keskmise suurusega lehed võivad olla mitmesuguse kujuga – esineb nii lihtlehti kui ka hõlmiseid ning eriti sageli sulgjaid liitlehti. Õisikud on pikliku koonuselise kujuga ja keskmiselt kompaktsed, vähemalt 6 cm pikad ja läbimõõduga 6–13 cm. Õisiku välimised kandelehed on suured ja pikad, lillakaspruuni varjundiga rohelist värvi ja nende terava otsa tipus on kollane oga. Sisemised kandelehed on õlgkollased ja lillade rootsudega. Varre pikkus on 10–40 cm (määrusega (EÜ) 1466/2003 ette nähtud erand) ja jämedus 1–3,5 cm.

KPNga toode „Carciofo Spinoso di Sardegna” peab vastama järgmistele omadustele.

Füüsikalised omadused: kuju: keskmiselt kompaktsed, piklikud ja koonuselised õisikud; värvus: ulatusliku lillakaspruuni varjundiga roheline, kandelehtedel kollased ogad; varre struktuur: mitte eriti kiudjas, pehme ja söödav sisemus; söödav osa: mitte alla 30 % värske õisiku kaalust.

Keemilised omadused: süsivesikusisaldus vähemalt 2,5 g 100 g värske aine kohta; polüfenoolisisaldus vähemalt 50 mg 100 g värske aine kohta; naatriumisisaldus: mitte üle 0,125 g 100 g värske aine kohta; rauasisaldus: mitte üle 0,80 mg 100 g värske aine kohta.

Organoleptilised omadused: aroom: intensiivne ohaka- ja lillearoom; konsistents: kandelehed on lihavad ja nende alaosa on üheaegselt pehme ja krõmpsuv; maitse: täidlane maitse, milles tänu polüfenooli derivaatide ja tsünariini sisaldusele on tasakaalustatud mõrud ja magusad noodid; kibedus: artišoki koostisesse kuuluvate tanniinide olemasolu on vaevu märgatav, kuna nende maitset varjab kõrgest süsivesikusisaldusest tulenev magus maitse. Tavapäraselt süüakse „Carciofo Spinoso di Sardegna” varsi ja õisikut toorelt, mis võimaldab taimes sisalduvaid toitaineid paremini omastada. Kaitstud päritolunimetus võib hõlmata vaid ekstra- ja I klassi kuuluvaid „Carciofo Spinoso di Sardegna” artišokke.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik „Carciofo Spinoso di Sardegna” tootmise etapid peavad toimuma punktis 4 nimetatud territooriumil.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kuna sageli kaotavad „Carciofo Spinoso di Sardegna” viljad kiiresti oma värskuse, st õisikute, varte ja lehtede läike ja turdumuse, tuleb töötlemist miinimumini vähendada ja pakendada saak kohe pärast koristust. Sel moel on võimalik süüa artišokki „Carciofo Spinoso di Sardegna” vastavalt traditsioonile ehk küpsetamata kujul. Selline kitsendus tagab värskuse osas vaieldamatu eelise, kuna väheneb oksüdeerumine ja transpiratsioon, mis muidu toodet mõjutaksid ning muudaksid selle füüsikalisi, organoleptilisi ja keemilisi omadusi.

„Carciofo Spinoso di Sardegna” pakutakse müügiks järgmistes suletud pakendites, millele on kinnitatud logo: restid, millele mahub 2–12 tervet ja/või lõigatud õisikut; 500 g–5 kg raskustele toiduainetele mõeldud korvid; toiduainetele mõeldud puidust, papist või plastikust kastid, mis sisaldavad 4–60 õisikut.

Samuti tohib kasutada materjale, mis on ühenduse kehtivate õigusaktidega toote pakendamiseks ette nähtud. Iga „Carciofo Spinoso di Sardegna” pakend peab koosnema sama klassi viljadest. Lisaks selle peab pakendi sisu nähtav osa esindama kogu pakendi sisu.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Pakendil olevad märgised peavad sisaldama järgmisi elemente: tähis „Carciofo Spinoso di Sardegna” ja ühenduse logo, ekstra või I klass, suurus, õisikute arv, kõik muud õigusaktidega ette nähtud märgistused ning logo.

Kaitstud päritolunimetuse logo kujutab stiliseeritud ja isikustatud kujul artišokki „Carciofo Spinoso di Sardegna”, mille õisik on tänu sellele joonistatud naeratusele muutunud päris peaks ning mille lehed sümboliseerivad sõbraliku ja tervitava žestiga välja sirutatud käsivarsi. Logo annab edasi sõnumi, et okkalisest välimusest hoolimata on tegu magusamaitselise tootega.

Image

KPN peab märgisel ilmnema selges, kustumatus kirjas, mille värv on tugevas kontrastis märgise värviga, ning sellisel viisil, et seda on võimalik selgelt eristada muust teabest, mis võib olla märgisele trükitud poole väiksemas kirjas kui KPN. Keelatud on lisada kaitstud päritolunimetusele mingit kirjeldust, mis ei ole otseselt sätestatud, ehkki ärinimesid ja kaubamärke võib kasutada, kui need ei ole ülistava iseloomuga ega vii ostjat eksiteele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Carciofo Spinoso di Sardegna” peab olema kasvatatud ja pakendatud tootmispiirkonnas, mis hõlmab järgmisi haldusüksusi:

| | Cagliari provints: Assemini, Assemini Isola Amministrativa (I.A.), Barrali, Castiadas, Decimomannu, Decimoputzu, Donori, Elmas, Escolca (I.A.), Guasila, Mandas, Maracalagonis, Monastir, Muravera, Nuraminis, Serdiana, Pimentel, Pula, Quartu Sant’ Elena, Quartucciu, Samatzai, San Sperate, San Vito, Selargius, Selegas, Sestu, Sinnai (I.A.), Ussana, Uta, Villanovafranca, Villaputzu, Villasimius, Villasor, Villaspeciosa. |
| --- | --- |

Cagliari provints: Assemini, Assemini Isola Amministrativa (I.A.), Barrali, Castiadas, Decimomannu, Decimoputzu, Donori, Elmas, Escolca (I.A.), Guasila, Mandas, Maracalagonis, Monastir, Muravera, Nuraminis, Serdiana, Pimentel, Pula, Quartu Sant’ Elena, Quartucciu, Samatzai, San Sperate, San Vito, Selargius, Selegas, Sestu, Sinnai (I.A.), Ussana, Uta, Villanovafranca, Villaputzu, Villasimius, Villasor, Villaspeciosa.

| | Carbonia-Iglesiase provints: Giba, Masainas, Piscinas, San Giovanni Suergiu, Santadi, Sant’Anna Arresi, Tratalias, Villaperuccio. |
| --- | --- |

Carbonia-Iglesiase provints: Giba, Masainas, Piscinas, San Giovanni Suergiu, Santadi, Sant’Anna Arresi, Tratalias, Villaperuccio.

| | Medio Campidano provints: Furtei, Gonnosfanadiga, Pabillonis, Pauli Arbarei, Samassi, San Gavino Monreale, Sanluri, Sardara, Segariu, Serramanna, Serrenti, Villacidro, Villamar. |
| --- | --- |

Medio Campidano provints: Furtei, Gonnosfanadiga, Pabillonis, Pauli Arbarei, Samassi, San Gavino Monreale, Sanluri, Sardara, Segariu, Serramanna, Serrenti, Villacidro, Villamar.

| | Oristano provints: Arborea, Baratili San Pietro, Bauladu, Bosa, Cabras, Cuglieri, Flussio, Magomadas, Marrubiu, Milis, Mogoro, Narbolia, Nurachi, Ollastra, Oristano, Palmas Arborea, Riola Sardo, San Nicolò Arcidano, Santa Giusta, San Vero, Siamaggiore, Seneghe, Sennariolo, Simaxis, Solarussa, Terralba, Tramatza, Tresnuraghes, Uras, Zeddiani, Zerfaliu. |
| --- | --- |

Oristano provints: Arborea, Baratili San Pietro, Bauladu, Bosa, Cabras, Cuglieri, Flussio, Magomadas, Marrubiu, Milis, Mogoro, Narbolia, Nurachi, Ollastra, Oristano, Palmas Arborea, Riola Sardo, San Nicolò Arcidano, Santa Giusta, San Vero, Siamaggiore, Seneghe, Sennariolo, Simaxis, Solarussa, Terralba, Tramatza, Tresnuraghes, Uras, Zeddiani, Zerfaliu.

| | Nuoro provints: Dorgali, Galtellì, Irgoli, Loculi, Onifai, Orosei, Posada, Siniscola, Torpè. |
| --- | --- |

Nuoro provints: Dorgali, Galtellì, Irgoli, Loculi, Onifai, Orosei, Posada, Siniscola, Torpè.

| | Ogliastra provints: Arzana (I.A.), Barisardo, Baunei, Cardedu, Girasole, Lanusei (I.A.), Loceri (I.A.), Lotzorai, Tertenia, Tortolì. |
| --- | --- |

Ogliastra provints: Arzana (I.A.), Barisardo, Baunei, Cardedu, Girasole, Lanusei (I.A.), Loceri (I.A.), Lotzorai, Tertenia, Tortolì.

| | Sassari provints: Alghero, Banari, Castelsardo, Florinas, Ittiri, Montresta, Olmedo, Ossi, Valledoria, Viddalba, Villanova Monteleone, Porto Torres, Putifigari, Uri, Santa Maria Coghinas, Sassari, Usini, Sedini, Sennori, Sorso, Tissi. |
| --- | --- |

Sassari provints: Alghero, Banari, Castelsardo, Florinas, Ittiri, Montresta, Olmedo, Ossi, Valledoria, Viddalba, Villanova Monteleone, Porto Torres, Putifigari, Uri, Santa Maria Coghinas, Sassari, Usini, Sedini, Sennori, Sorso, Tissi.

| | Olbia-Tempio provints: Badesi, Budoni, San Teodoro. |
| --- | --- |

Olbia-Tempio provints: Badesi, Budoni, San Teodoro.

Artišokki „Carciofo Spinoso di Sardegna” on eespool nimetatud tootmispiirkonnas traditsiooniliselt kasvatatud. Kõnealustes haldusüksustes esinevad samaaegselt kõik kasvatamiseks sobivad pinnase- ja ilmastikutingimused ning ulatuslik kogemuste, traditsioonide ja tehniliste kasvatamisoskuste pärand, millega tagatakse toote omadused.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kõik punktis 4 nimetatud, „Carciofo Spinoso di Sardegna” tootmiseks kasutatava piirkonna pinnased on uhtelise päritoluga, värsked, suure fosfori, raua, magneesiumi, kaltsiumi, kaaliumi ja orgaanilise aine sisaldusega ning on tavaliselt neutraalse pH tasemega või kergelt leeliselised.

Talvel on keskmine temperatuur 11,3 °C ja suvel 24 °C. Härmatist esineb väga harva ja lumi on äärmiselt erakordne. Sademed on ebaühtlaselt aasta peale jaotunud – kõige enam sajab talvel ning suvel puuduvad sademed peaaegu täielikult.

5.2.   Toote eripära:

„Carciofo Spinoso di Sardegna” eriomadused on järgmised: piiratud kibedus, mõrude ja magusate nootide tasakaalustatud segust tulenev meeldiv maitse ning õrn viljaliha, mis soodustab vilja tarbimist küpsetamata kujul. Muud omadused hõlmavad kõrget polüfenooli- ja muude viljas sisalduvate toitainete taset ning eriti madalat naatriumi-ja rauasisaldust.

Viimane, ent sugugi mitte vähem oluline omadus on õisiku ehitus, koosnedes tihedalt üksteise vastas paiknevatest kandelehtedest, takistab see väliste kahjulike ainete tungimist õisikusse ning tagab seega toote tervislikkuse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Omadused, mis õigustavad „Carciofo Spinoso di Sardegna” kaitstud päritolunimetuse taotluse esitamist ja mis eristavad seda muudest sama tooteliigi toodetest on järgmised: piiratud kibedus, mõrude ja magusate nootide tasakaalustatud segust tulenev meeldiv maitse ning õrn viljaliha, mis soodustab vilja tarbimist küpsetamata kujul, organismi puhastamist soodustavate toiteainete (mis stimuleerivad kuseeritust, eemaldavad maksast mürkaineid ja vähendavad vere kolesteroolisisaldust) kõrge sisaldus, tähelepanuväärne süsivesiku- ning mineraalsoolade, raua, kaaliumi, fosfori ja mitmete vitamiinide, eriti A vitamiinide sisaldus.

Nimetatud omadused tulenevad tugevast seosest saare territooriumiga, mis on nii traditsiooniliste kasvatamisvõtete kui ka soodsate klimaatiliste, pinnase- ja morfoloogiliste tingimuste tõttu eriliselt sobilik. Suur kaltsiumi-, magneesiumi- ja kaaliumisisaldus valdaval osal põldudest, millel artišokki kasvatatakse, on peamine põhjus, miks taim suudab enamasti pidada vastu kõrgete temperatuuride ja madala suhtelise õhuniiskusega kaasnevale stressile. Samamoodi pakub nende põldude „värske” ja sügav, peamiselt uhtelise päritoluga pinnas, mis ei muutu liigniiskeks, optimaalset vahenduskeskkonda, mis kindlustab selle, et taimed omastavad täielikult fosfori, raua, kaaliumi ja muud mineraalsoolad, mis tagavad punktis 5.2 nimetatud omadused.

Kliimategurid mõjutavad samuti „Carciofo Spinoso di Sardegna” kvaliteeti, kuna need avaldavad mõju taime üldistele funktsioonidele: fotosünteesile ning vee ja toitainete omastamisele. Päikesevalgus, eriti päikesekiirte intensiivsus, on väga oluline tegur, mis määrab „Carciofo Spinoso di Sardegna” kvalitatiivsed omadused, kuna isegi talvekuudel mõjutab see taime varude, näiteks süsivesikute tootmist, mis omakorda mõjutab artišoki maitset, muutes selle küpsetamata kujul söömiseks sobilikuks. Lisaks tuleb märkida, et päikesevalguse intensiivsus on terves tootmispiirkonnas ühtlane, kuna asjaomaste, lõunas ja põhjas asuvate tootmispiirkondade laiuskraadide erinevused ei mõjuta taime asjakohast arengut.

Piirkonnale omasele sobilikkusele lisanduvad artišoki kasvatamisega tegelevate inimeste traditsioonid, kogemus ja oskused, mille tulemusena on käsitsi saagi koristamise, sorteerimise ja kalibreerimise abil võimalik valida välja parimad artišokid. Tagasilõikamine ja üleliigsete võsude eemaldamine, mida viivad läbi kohalikud, spetsialiseerunud töölised, võimaldab saada ainult väga kvaliteetsetest viljadest koosnevat saaki. See optimaalne kombinatsioon agronoomilistest teguritest – istutamise aeg, kasvutihedus, niisutussüsteemi, väetiste ja taimekaitsetoodete läbimõeldud kasutamine – ning taime piiratud, 1–3aastane eluiga, mille tagajärjel on artišokid iseloomulikult tugevad, toetavad „Carciofo Spinoso di Sardegna” sobilikkust värskeks tarbimiseks.

Ajaloolisest vaatepunktist lähtudes pärineb „Carciofo Spinoso di Sardegna” tootmine, kasvatamine ja eriti selle side kohaliku keskkonnaga Foiniikia perioodist. Sellele järgnevate sajandite jooksul on artišoki kasvatamine jätkunud kuni tänapäevani, mil see on oluline osa Sardiini ja terve riigi põllumajandusest. Üleskirjutused artišoki kasvatamisest pärinevad Sassari aadliku Andrea Manca dell’Arca 18. sajandi teisel poolel kirja pandud traktaadist „Agricoltura di Sardegna” (avaldatud 1780). Teose üks peatükk kannab pealkirja „Artišokk. Levik. Liigid. Kasvatamine. Kasutus.” Artišoki esinemisele kõnealuses piirkonnas möödunud sajandi esimestel kümnenditel viitab ka Max Leopold Wagner oma teoses „Das ländliche Leben Sardiniens im Spiegel der Sprache”, mis avaldati 1921. aastal Heidelbergis, Saksamaal. 20. sajandi alguses korraldati saare põllumajandus ulatuslikult ümber, mis mõjutas ka artišoki tootmist – kohaliku turu varustamise asemel liiguti Itaalia ja rahvusvahelisele turule suunatud spetsialiseerunud tootmise suunas. Just sel, turustamisalaste suurte muudatuste ajajärgul sai „Carciofo Spinoso di Sardegna” tuntuks ning mandri-Itaalias ei turustatud seda kaugeltki anonüümselt: Sardiinia artišokke seostati alates 20. sajandi algusaastatest kindla kvaliteedi ja päritoluga ning nende järele oli arvestatav tarbijapoolne nõudlus, mida tõendavad ka arvukad allikad. Toote ajalooline päritolu on selle põhjuseks, et tarbijad seostavad „Carciofo Spinoso di Sardegna” artišokki Sardiiniaga lausa sellise määrani, et kõnealune artišokk on esindatud kohalikes ütlustes, mitmete restoranide menüüdes, tootesiltidel ja äridokumentides. Sel põhjusel on vaja kehtestada ametlikud reeglid päritolunimetuse kasutamiseks, et muuta side toote omaduste ja Sardiinia territooriumi vahel lahutamatuks ja kaitsta tootjaid ja tarbijaid nime ebakohase ja põhjendamatu kasutamise eest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Carciofo Spinoso di Sardegna” tunnustamise ettepaneku 30. jaanuari 2008. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 25.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav:

| — | klõpsates lingil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  või |
| --- | --- |

—

klõpsates lingil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

| — | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

—

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---