# Europos Sąjungos C 142/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.142.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 142 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 1d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.142.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 142

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 142/01 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Vengrijos konvergencijos programos | 1 |
| 2010/C 142/02 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2014 m. Airijos stabilumo programos | 7 |
| 2010/C 142/03 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Italijos stabilumo programos | 13 |
| 2010/C 142/04 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Latvijos konvergencijos programos | 19 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 142/01

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Vengrijos konvergencijos programos

1

2010/C 142/02

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2014 m. Airijos stabilumo programos

7

2010/C 142/03

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Italijos stabilumo programos

13

2010/C 142/04

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Latvijos konvergencijos programos

19

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 142/05 | Euro kursas | 25 |
| 2010/C 142/06 | Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2010 m. kovo 15 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/39.351 – Švedijos Jungiamosios linijos – Pranešėjas: Rumunija | 26 |
| 2010/C 142/07 | Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita – Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos | 27 |
| 2010/C 142/08 | 2010 m. balandžio 14 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį (Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos) (
  1
  ) | 28 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 142/05

Euro kursas

25

2010/C 142/06

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2010 m. kovo 15 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/39.351 – Švedijos Jungiamosios linijos – Pranešėjas: Rumunija

26

2010/C 142/07

Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita – Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos

27

2010/C 142/08

2010 m. balandžio 14 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį (Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos) (
  1
  )

1

28

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos investicijų bankas |
| 2010/C 142/09 | Kvietimas teikti paraiškas – Europos investicijų bankas (EIB) siūlo tris naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą | 30 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 142/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Prancūzijos vyriausybės pranešimas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymus išduoti išskirtinius leidimus, vadinamus Permis de Langlade ir Permis de Hermine, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie du prašymus išduoti leidimą, vadinamą Permis de Sézanne, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti, iš kurių vieną pateikė Concorde Energy LLC, o antrąjį – Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos investicijų bankas

2010/C 142/09

Kvietimas teikti paraiškas – Europos investicijų bankas (EIB) siūlo tris naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą

30

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 142/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Prancūzijos vyriausybės pranešimas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymus išduoti išskirtinius leidimus, vadinamus Permis de Langlade ir Permis de Hermine, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)
   (
  1
  )

(Pranešimas apie prašymus išduoti išskirtinius leidimus, vadinamus Permis de Langlade ir Permis de Hermine, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)

1

35

2010/C 142/13

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie du prašymus išduoti leidimą, vadinamą Permis de Sézanne, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti, iš kurių vieną pateikė Concorde Energy LLC, o antrąjį – Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Pranešimas apie du prašymus išduoti leidimą, vadinamą Permis de Sézanne, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti, iš kurių vieną pateikė Concorde Energy LLC, o antrąjį – Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Vengrijos konvergencijos programos

2010/C 142/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo, ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį (1),

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Vengrijos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Vengrijos konvergencijos programą.

| (2) | 2008 m. rudenį kilus finansų krizei, Vengrijos ekonomikos būklė buvo pažeidžiama. 2006 m. viduryje visiškai pakeitus fiskalinę politiką, siekiant ištaisyti tuometinį ekonominį disbalansą ir pažaboti valstybės skolos kaupimąsi, biudžeto deficitas iki 2008 m. buvo sėkmingai sumažintas iki 3,8 % BVP (palyginti su 9,3 % BVP 2006 m.), tačiau kilus pasaulinei finansų krizei, koregavimas dar nebuvo užbaigtas. Be to, skolos dalis užsienio valiuta buvo palyginti didelė.
  Tenkinti bendruosius finansinius poreikius tapo vis sunkiau ir tai rodė investuotojų susirūpinimą biudžeto būklės tvarumu, didele šalies užsienio skola ir potencialaus augimo smukimu. Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, reikėjo stipresnio ekonominės politikos atsako, priemonių bankų sektoriui paremti ir didelės 20 mlrd. EUR tarptautinių institucijų išorės pagalbos, įskaitant 6,5 mlrd. EUR iš Europos Sąjungos (iš jų išmokėta 5,5 mlrd. EUR). Įgyvendinant griežtas stabilizavimo ir koregavimo priemones, nuo 2009 m. kovo mėn. antrosios pusės atgauta galimybė gauti finansavimą rinkoje. Be to, 2009 m. gerokai susitraukus vidaus paklausai, einamosios sąskaitos balansas įspūdingai pagerėjo ir tai daugiausia lėmė prekybos balansas. Valiutos kursas liko iš esmės stabilus nuo 2009 m. liepos mėn., o nuo 2009 m. vidurio iki 2010 m. pradžios pagrindinę pinigų politikos palūkanų normą centrinis bankas turėjo galimybę sumažinti iš viso 375 baziniais punktais. Atsižvelgdama į galimybių imtis fiskalinių priemonių stoką ir į investuotojų susirūpinimą, Vyriausybė toliau įgyvendino fiskalinio konsolidavimo politiką ir priėmė tik biudžeto požiūriu neutralias priemones ekonomikos atsigavimui paremti. Pagrindinis Vengrijos iššūkis tebėra tęsti fiskalinį konsolidavimą siekiant, kad skola mažėtų, ir toliau didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rudenį kilus finansų krizei, Vengrijos ekonomikos būklė buvo pažeidžiama. 2006 m. viduryje visiškai pakeitus fiskalinę politiką, siekiant ištaisyti tuometinį ekonominį disbalansą ir pažaboti valstybės skolos kaupimąsi, biudžeto deficitas iki 2008 m. buvo sėkmingai sumažintas iki 3,8 % BVP (palyginti su 9,3 % BVP 2006 m.), tačiau kilus pasaulinei finansų krizei, koregavimas dar nebuvo užbaigtas. Be to, skolos dalis užsienio valiuta buvo palyginti didelė.

Tenkinti bendruosius finansinius poreikius tapo vis sunkiau ir tai rodė investuotojų susirūpinimą biudžeto būklės tvarumu, didele šalies užsienio skola ir potencialaus augimo smukimu. Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, reikėjo stipresnio ekonominės politikos atsako, priemonių bankų sektoriui paremti ir didelės 20 mlrd. EUR tarptautinių institucijų išorės pagalbos, įskaitant 6,5 mlrd. EUR iš Europos Sąjungos (iš jų išmokėta 5,5 mlrd. EUR). Įgyvendinant griežtas stabilizavimo ir koregavimo priemones, nuo 2009 m. kovo mėn. antrosios pusės atgauta galimybė gauti finansavimą rinkoje. Be to, 2009 m. gerokai susitraukus vidaus paklausai, einamosios sąskaitos balansas įspūdingai pagerėjo ir tai daugiausia lėmė prekybos balansas. Valiutos kursas liko iš esmės stabilus nuo 2009 m. liepos mėn., o nuo 2009 m. vidurio iki 2010 m. pradžios pagrindinę pinigų politikos palūkanų normą centrinis bankas turėjo galimybę sumažinti iš viso 375 baziniais punktais. Atsižvelgdama į galimybių imtis fiskalinių priemonių stoką ir į investuotojų susirūpinimą, Vyriausybė toliau įgyvendino fiskalinio konsolidavimo politiką ir priėmė tik biudžeto požiūriu neutralias priemones ekonomikos atsigavimui paremti. Pagrindinis Vengrijos iššūkis tebėra tęsti fiskalinį konsolidavimą siekiant, kad skola mažėtų, ir toliau didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Vengrijai svarbu imtis reformų, kuriomis būtų siekiama didinti darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje, ir atkurti gebėjimą pritraukti tiesioginių užsienio investicijų. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Vengrijai svarbu imtis reformų, kuriomis būtų siekiama didinti darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje, ir atkurti gebėjimą pritraukti tiesioginių užsienio investicijų.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po 2009 m. 6,7 % susitraukimo 2010 m. realusis BVP sumažės dar 0,3 %, vėliau augimas atsinaujins ir 2011 m. bei 2012 m. prieaugis sieks 3,75 %. Šios projekcijos šiek tiek optimistiškesnės negu Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozė, pagal kurią 2010 m. metinis BVP smuks 0,5 %, o 2011 m. prieaugis sieks 3,1 %. Tačiau atsižvelgiant į naujausią informaciją, įskaitant geresnį, negu tikėtasi, išankstinį 2009 m. BVP rodiklį, t. y. – 6,3 % BVP, 2010 m. projekcija atrodo tikėtina, o vėlesniais metais scenarijus tebėra šiek tiek optimistinis. Pagal programą manoma, kad augimas visų pirma priklausys nuo grynojo eksporto atsigavimo – privatus vartojimas 2010 m. tebemažės ir susitraukimas sudarys apie 2,25 %, bet šis rodiklis, remiantis naujausia informacija, gali būti šiek tiek prastesnis. Vidaus paklausos projekcijos iš esmės atrodo tikėtinos, bet importo ir investicijų prognozė atrodo optimistinė. Apskritai makroekonominis scenarijus atrodo tikėtinas 2010 m. ir šiek tiek optimistinis 2011 m. ir 2012 m. Pagrindinio scenarijaus nominaliame plane remiamasi darnia cikline darbo ir produktų rinkos būkle. Konkrečiai, nors didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis suponuoja spaudimą kainoms mažėti, didelis nedarbas reiškia darbo užmokesčio augimo lėtėjimą. Apskritai 2010 m. infliacijos rodikliai atrodo tikėtini, o vėlesniais metais – šiek tiek sumažinti. Programos makroekonominis scenarijus atitinka pagrindines pinigų politikos ir valiutos kurso prielaidas. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po 2009 m. 6,7 % susitraukimo 2010 m. realusis BVP sumažės dar 0,3 %, vėliau augimas atsinaujins ir 2011 m. bei 2012 m. prieaugis sieks 3,75 %. Šios projekcijos šiek tiek optimistiškesnės negu Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozė, pagal kurią 2010 m. metinis BVP smuks 0,5 %, o 2011 m. prieaugis sieks 3,1 %. Tačiau atsižvelgiant į naujausią informaciją, įskaitant geresnį, negu tikėtasi, išankstinį 2009 m. BVP rodiklį, t. y. – 6,3 % BVP, 2010 m. projekcija atrodo tikėtina, o vėlesniais metais scenarijus tebėra šiek tiek optimistinis. Pagal programą manoma, kad augimas visų pirma priklausys nuo grynojo eksporto atsigavimo – privatus vartojimas 2010 m. tebemažės ir susitraukimas sudarys apie 2,25 %, bet šis rodiklis, remiantis naujausia informacija, gali būti šiek tiek prastesnis. Vidaus paklausos projekcijos iš esmės atrodo tikėtinos, bet importo ir investicijų prognozė atrodo optimistinė. Apskritai makroekonominis scenarijus atrodo tikėtinas 2010 m. ir šiek tiek optimistinis 2011 m. ir 2012 m. Pagrindinio scenarijaus nominaliame plane remiamasi darnia cikline darbo ir produktų rinkos būkle. Konkrečiai, nors didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis suponuoja spaudimą kainoms mažėti, didelis nedarbas reiškia darbo užmokesčio augimo lėtėjimą. Apskritai 2010 m. infliacijos rodikliai atrodo tikėtini, o vėlesniais metais – šiek tiek sumažinti. Programos makroekonominis scenarijus atitinka pagrindines pinigų politikos ir valiutos kurso prielaidas.

| (5) | Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 3,8 % BVP 2008 m. iki 3,9 % BVP 2009 m. Nepaisant smarkaus ekonomikos būklės pablogėjimo, susijusio su pasaulio ekonomikos nuosmukiu, ir didelio nepalankaus jo poveikio biudžetui, nominalusis deficitas iš esmės buvo stabilizuotas. Tai pasiekta įgyvendinus išlaidų mažinimą, kuris iš dalies buvo struktūrinio pobūdžio, visų pirma sumažinant išlaidas darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje, pensijoms ir socialinės apsaugos išmokoms. Dėl to struktūrinis balansas gerokai pagerėjo – beveik 3 % BVP. Be to, siekiant didinti ekonomikos konkurencingumą, įgyvendintas deficito požiūriu iš esmės neutralus mokesčių pertvarkymas – sumažinta darbui tenkanti mokesčių našta ir padidinta vartojimo mokesčių svorinė dalis.
  Atsižvelgiant į aukštą valstybės skolos lygį ir įtampą finansų rinkose, valdžios institucijos turėjo galimybę paremti ekonomikos atsigavimą, imdamosi tik tokių priemonių, kurios neturėjo poveikio biudžetui. Remiantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2011 m., taip pat atsižvelgiant į didelį valstybės skolos ir BVP santykį, ribojamąją 2009 m. fiskalinę politiką planuojama toliau įgyvendinti ir 2010–2011 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 3,8 % BVP 2008 m. iki 3,9 % BVP 2009 m. Nepaisant smarkaus ekonomikos būklės pablogėjimo, susijusio su pasaulio ekonomikos nuosmukiu, ir didelio nepalankaus jo poveikio biudžetui, nominalusis deficitas iš esmės buvo stabilizuotas. Tai pasiekta įgyvendinus išlaidų mažinimą, kuris iš dalies buvo struktūrinio pobūdžio, visų pirma sumažinant išlaidas darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje, pensijoms ir socialinės apsaugos išmokoms. Dėl to struktūrinis balansas gerokai pagerėjo – beveik 3 % BVP. Be to, siekiant didinti ekonomikos konkurencingumą, įgyvendintas deficito požiūriu iš esmės neutralus mokesčių pertvarkymas – sumažinta darbui tenkanti mokesčių našta ir padidinta vartojimo mokesčių svorinė dalis.

Atsižvelgiant į aukštą valstybės skolos lygį ir įtampą finansų rinkose, valdžios institucijos turėjo galimybę paremti ekonomikos atsigavimą, imdamosi tik tokių priemonių, kurios neturėjo poveikio biudžetui. Remiantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2011 m., taip pat atsižvelgiant į didelį valstybės skolos ir BVP santykį, ribojamąją 2009 m. fiskalinę politiką planuojama toliau įgyvendinti ir 2010–2011 m. laikotarpiu.

| (6) | 2010 m. programoje nustatytas biudžeto tikslas – 3,8 % BVP deficitas ir tai atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį bei 2009 m. lapkričio 30 d. priimtą 2010 m. biudžetą. Programoje numatoma, kad pajamos nominaliąja išraiška 2010 m. stabilizuosis; tai reiškia, kad realiąja išraiška jos dar sumažės ir pajamų santykis smuks (nuo 45,9 % 2009 m. iki 45 % 2010 m.). Be besitęsiančio neigiamo gamybos apimties atotrūkio didėjimo, pajamų santykio mažėjimą didžiąja dalimi paaiškina augimo struktūros poveikis, susijęs su augančia svorine grynojo eksporto dalimi ekonomikoje ir lygiagrečiu vidaus paklausos dalies mažėjimu. Siekiant kompensuoti pajamų santykio smukimą ir kartu pagerinti biudžeto balansą, programoje siekiama sumažinti išlaidų santykį (nuo 49,8 % 2009 m. iki 48,8 % 2010 m.). Joje daugiausia pasikliaujama struktūrinėmis reformomis ir specialiosiomis taupymo priemonėmis (įskaitant pensijų sistemą, socialinės apsaugos išmokas, darbo užmokestį viešajame sektoriuje ir pervedimus vietos valdžiai bei tolimojo susisiekimo viešojo transporto sistemai), kurių poveikis sudaro 2 % BVP ir kurios buvo priimtos 2009 m. ir daro poveikį biudžetui 2010 m. Nors šių priemonių bendras poveikis 2010 m. turėtų viršyti 2 procentinius punktus BVP, manoma, kad struktūrinis deficitas, kaip perskaičiuota Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateiktais duomenimis, pagerės mažiau nei 0,25 procentinio punkto BVP. Įgyvendinti didelę taupymo priemonių dalį buvo būtina vien tam, kad būtų atsverta pagrindinė tam tikrų išlaidų augimo tendencija. Be to, atsižvelgiant į nedidelį 2010 m. mokesčių pertvarkymo priemonių deficitą didinantį pobūdį ir į išankstinį tabako gaminių banderolių pirkimą prieš akcizo padidinimą nuo 2010 m., manoma, kad pajamų santykis sumažės labiau nei tuo atveju, jei būtų taikyti standartiniai elastingumo dydžiai. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. programoje nustatytas biudžeto tikslas – 3,8 % BVP deficitas ir tai atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį bei 2009 m. lapkričio 30 d. priimtą 2010 m. biudžetą. Programoje numatoma, kad pajamos nominaliąja išraiška 2010 m. stabilizuosis; tai reiškia, kad realiąja išraiška jos dar sumažės ir pajamų santykis smuks (nuo 45,9 % 2009 m. iki 45 % 2010 m.). Be besitęsiančio neigiamo gamybos apimties atotrūkio didėjimo, pajamų santykio mažėjimą didžiąja dalimi paaiškina augimo struktūros poveikis, susijęs su augančia svorine grynojo eksporto dalimi ekonomikoje ir lygiagrečiu vidaus paklausos dalies mažėjimu. Siekiant kompensuoti pajamų santykio smukimą ir kartu pagerinti biudžeto balansą, programoje siekiama sumažinti išlaidų santykį (nuo 49,8 % 2009 m. iki 48,8 % 2010 m.). Joje daugiausia pasikliaujama struktūrinėmis reformomis ir specialiosiomis taupymo priemonėmis (įskaitant pensijų sistemą, socialinės apsaugos išmokas, darbo užmokestį viešajame sektoriuje ir pervedimus vietos valdžiai bei tolimojo susisiekimo viešojo transporto sistemai), kurių poveikis sudaro 2 % BVP ir kurios buvo priimtos 2009 m. ir daro poveikį biudžetui 2010 m. Nors šių priemonių bendras poveikis 2010 m. turėtų viršyti 2 procentinius punktus BVP, manoma, kad struktūrinis deficitas, kaip perskaičiuota Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateiktais duomenimis, pagerės mažiau nei 0,25 procentinio punkto BVP. Įgyvendinti didelę taupymo priemonių dalį buvo būtina vien tam, kad būtų atsverta pagrindinė tam tikrų išlaidų augimo tendencija. Be to, atsižvelgiant į nedidelį 2010 m. mokesčių pertvarkymo priemonių deficitą didinantį pobūdį ir į išankstinį tabako gaminių banderolių pirkimą prieš akcizo padidinimą nuo 2010 m., manoma, kad pajamų santykis sumažės labiau nei tuo atveju, jei būtų taikyti standartiniai elastingumo dydžiai.

| (7) | Pagrindinis programoje nustatytos vidutinės trukmės strategijos tikslas – sumažinti valdžios sektoriaus deficitą nuo 3,8 % BVP 2010 m. iki mažiau kaip 3 % 2011 m. (2,8 %) ir toliau iki 2,5 % 2012 m. Atlikus perskaičiavimus remiantis 2011 m. ir 2012 m. deficito tikslais, struktūrinis deficitas tais metais sudaro atitinkamai 1,25 ir 2,25 % BVP. Tai reiškia, kad numatoma, jog 2009 m. struktūrinis pagerėjimas sudarys maždaug 3 procentinius punktus BVP, o 2010–2011 m. laikotarpiu – 0,1 % BVP (palyginti su beveik 1 % BVP pablogėjimu, numatytu Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje). 2012 m. struktūrinis balansas net pablogės 1 % BVP. Kalbant apie 2011 m., nepaisant ekonomikos atsigavimo manoma, kad pajamų santykis dar sumažės, turint omenyje: i) grynojo eksporto svorinės dalies didėjimą, dėl kurio mažėja mokestinių pajamų dalis augimo struktūroje; ii) vėluojantį ekonomikos susitraukimo poveikį ir iii) su gyventojų pajamų mokesčiu susijusios bendros mokesčių naštos sumažinimo nuo 2011 m. patvirtinimą 2009 m. ES lėšų įsisavinimo spartinimas gali tik iš dalies kompensuoti šiuos pokyčius, ir bendras pajamų santykio smukimas sieks 0,8 % BVP. Konvergencijos programoje bendrai išvardyta daug galimų priemonių išlaidų dalyje, kurios su kaupu kompensuotų pajamų santykio smukimą ir užtikrintų 2,8 % BVP deficitą. Jos daugiausia susijusios su tolesniu realiojo darbo užmokesčio mažėjimu viešajame sektoriuje, papildomu socialinės apsaugos išmokų mažėjimu realiąja išraiška ir griežta biudžeto skyrių valdymo drausme. Tačiau didžioji dalis šių priemonių nebuvo išsamiai nurodyta. Vidutinės trukmės tikslas yra – 1,5 % BVP struktūrinis balansas, kuris atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį atitinka pakto tikslus. Programos tikslas – 2011 m. pasiekti vidutinės trukmės tikslą, kurį numatoma pasiekti jau 2010 m. ir išlaikyti 2011 m., laikantis Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuoto struktūrinio balanso ir atsižvelgiant į 2010 m. ir 2011 m. prognozuojamą didelį gamybos apimties atotrūkį. Tačiau reikės papildomų konsolidavimo pastangų siekiant 2011 m. išlaikyti vidutinės trukmės tikslą ir užkirsti kelią struktūrinio balanso pablogėjimui 2012 m. Be to, priemonės, kuriomis paremtas 2012 m. tikslas, turėtų būti geriau apibrėžtos. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programoje nustatytos vidutinės trukmės strategijos tikslas – sumažinti valdžios sektoriaus deficitą nuo 3,8 % BVP 2010 m. iki mažiau kaip 3 % 2011 m. (2,8 %) ir toliau iki 2,5 % 2012 m. Atlikus perskaičiavimus remiantis 2011 m. ir 2012 m. deficito tikslais, struktūrinis deficitas tais metais sudaro atitinkamai 1,25 ir 2,25 % BVP. Tai reiškia, kad numatoma, jog 2009 m. struktūrinis pagerėjimas sudarys maždaug 3 procentinius punktus BVP, o 2010–2011 m. laikotarpiu – 0,1 % BVP (palyginti su beveik 1 % BVP pablogėjimu, numatytu Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje). 2012 m. struktūrinis balansas net pablogės 1 % BVP. Kalbant apie 2011 m., nepaisant ekonomikos atsigavimo manoma, kad pajamų santykis dar sumažės, turint omenyje: i) grynojo eksporto svorinės dalies didėjimą, dėl kurio mažėja mokestinių pajamų dalis augimo struktūroje; ii) vėluojantį ekonomikos susitraukimo poveikį ir iii) su gyventojų pajamų mokesčiu susijusios bendros mokesčių naštos sumažinimo nuo 2011 m. patvirtinimą 2009 m. ES lėšų įsisavinimo spartinimas gali tik iš dalies kompensuoti šiuos pokyčius, ir bendras pajamų santykio smukimas sieks 0,8 % BVP. Konvergencijos programoje bendrai išvardyta daug galimų priemonių išlaidų dalyje, kurios su kaupu kompensuotų pajamų santykio smukimą ir užtikrintų 2,8 % BVP deficitą. Jos daugiausia susijusios su tolesniu realiojo darbo užmokesčio mažėjimu viešajame sektoriuje, papildomu socialinės apsaugos išmokų mažėjimu realiąja išraiška ir griežta biudžeto skyrių valdymo drausme. Tačiau didžioji dalis šių priemonių nebuvo išsamiai nurodyta. Vidutinės trukmės tikslas yra – 1,5 % BVP struktūrinis balansas, kuris atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį atitinka pakto tikslus. Programos tikslas – 2011 m. pasiekti vidutinės trukmės tikslą, kurį numatoma pasiekti jau 2010 m. ir išlaikyti 2011 m., laikantis Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuoto struktūrinio balanso ir atsižvelgiant į 2010 m. ir 2011 m. prognozuojamą didelį gamybos apimties atotrūkį. Tačiau reikės papildomų konsolidavimo pastangų siekiant 2011 m. išlaikyti vidutinės trukmės tikslą ir užkirsti kelią struktūrinio balanso pablogėjimui 2012 m. Be to, priemonės, kuriomis paremtas 2012 m. tikslas, turėtų būti geriau apibrėžtos.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei prognozuojama programoje. 2010 m. pajamos gali būti mažesnės už numatomą 0,25 % BVP, ypač atsižvelgiant į tai, kad programa parengta prieš Konstituciniam teismui priimant sprendimą, kuriuo panaikinamas parlamento patvirtintas bendrasis verte pagrįstas nekilnojamojo turto mokestis, ir joje į tai neatsižvelgta. Išlaidų dalyje numatomi tam tikri perviršiai dėl išlaidų, susijusių su oro transporto bendrovės MALEV renacionalizavimu, ir dėl to, kad planuojamas subsidijos tolimojo susisiekimo viešojo transporto sistemai sumažinimas nėra visiškai paremtas struktūrinėmis priemonėmis. Programoje taip pat numatomas papildomas taupymas biudžeto skyriuose dėl neseniai nustatytos vyriausiųjų finansų pareigūnų sistemos, bet tai nėra užtikrinta, nes dar neparemta konkrečiomis priemonėmis. Galiausiai vis dar reikia gauti patvirtinimą pagal pranešimo procedūrą dėl 2010 m. vienkartinių 0,25 % BVP pajamų, gautų kriterijus atitinkančius darbuotojus ir pensininkus perkėlus iš privačios pensijų sistemos pakopos į valstybinę. Kita vertus, nepalankių pokyčių poveikiui kompensuoti turimi maždaug 0,25 % BVP biudžeto rezervai, kuriuos būtų galima įšaldyti, o nenumatytiems atvejams skirtos išlaidos galėtų būti sumažintos 0,2 % BVP. Kalbant apie 2011 m. ir 2012 m., be bazės efekto, įskaitant nekilnojamojo turto mokesčio panaikinimo poveikį, neatitikimų, palyginti su programa, galima tikėtis ir pajamų, ir išlaidų dalyje. Programoje numatoma ekonomikos atsigavimo sparta ir privataus vartojimo išlaidų dalis 2011 m. ir vėlesniais metais yra šiek tiek optimistiškesnės, palyginti su Komisijos tarnybų projekcija, tai reiškia, kad programoje numatytos mokestinės pajamos gali būti padidintos. Kalbant apie išlaidas, didžioji dalis programoje numatomų taupymo priemonių, kuriomis siekiama atsverti besitęsiantį pajamų santykio smukimą, dar nėra paremtos konkrečiais sprendimais. Be to, programoje neatsižvelgiama į centrinio banko nuostolius, kurie, kaip manoma remiantis dabartiniais skaičiavimais, 2011 m. padidins deficitą 0,1–0,2 % BVP, o 2012 m. – 0,3–0,4 % BVP.
  Galiausiai išlaidos gali būti didesnės dėl valstybės įmonių nuostolių. Kartu biudžeto rezervai neatitikimams kompensuoti sudaro tik maždaug 0,2 % BVP 2011 m. ir 0,4 % 2012 m., o 2010 m. šis rodiklis yra 0,8 %. Nors pastaraisiais metais užsibrėžti biudžeto deficito tikslai pasiekti, atsižvelgiant į didelius neatitikimus ankstesniais metais, su Vengrijos biudžeto rezultatų vykdymu susijusi rizika geriausiu atveju yra neutrali. Taigi yra didelė rizika, kad deficito rezultatai gali būti prastesni, negu planuojama programoje. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei prognozuojama programoje. 2010 m. pajamos gali būti mažesnės už numatomą 0,25 % BVP, ypač atsižvelgiant į tai, kad programa parengta prieš Konstituciniam teismui priimant sprendimą, kuriuo panaikinamas parlamento patvirtintas bendrasis verte pagrįstas nekilnojamojo turto mokestis, ir joje į tai neatsižvelgta. Išlaidų dalyje numatomi tam tikri perviršiai dėl išlaidų, susijusių su oro transporto bendrovės MALEV renacionalizavimu, ir dėl to, kad planuojamas subsidijos tolimojo susisiekimo viešojo transporto sistemai sumažinimas nėra visiškai paremtas struktūrinėmis priemonėmis. Programoje taip pat numatomas papildomas taupymas biudžeto skyriuose dėl neseniai nustatytos vyriausiųjų finansų pareigūnų sistemos, bet tai nėra užtikrinta, nes dar neparemta konkrečiomis priemonėmis. Galiausiai vis dar reikia gauti patvirtinimą pagal pranešimo procedūrą dėl 2010 m. vienkartinių 0,25 % BVP pajamų, gautų kriterijus atitinkančius darbuotojus ir pensininkus perkėlus iš privačios pensijų sistemos pakopos į valstybinę. Kita vertus, nepalankių pokyčių poveikiui kompensuoti turimi maždaug 0,25 % BVP biudžeto rezervai, kuriuos būtų galima įšaldyti, o nenumatytiems atvejams skirtos išlaidos galėtų būti sumažintos 0,2 % BVP. Kalbant apie 2011 m. ir 2012 m., be bazės efekto, įskaitant nekilnojamojo turto mokesčio panaikinimo poveikį, neatitikimų, palyginti su programa, galima tikėtis ir pajamų, ir išlaidų dalyje. Programoje numatoma ekonomikos atsigavimo sparta ir privataus vartojimo išlaidų dalis 2011 m. ir vėlesniais metais yra šiek tiek optimistiškesnės, palyginti su Komisijos tarnybų projekcija, tai reiškia, kad programoje numatytos mokestinės pajamos gali būti padidintos. Kalbant apie išlaidas, didžioji dalis programoje numatomų taupymo priemonių, kuriomis siekiama atsverti besitęsiantį pajamų santykio smukimą, dar nėra paremtos konkrečiais sprendimais. Be to, programoje neatsižvelgiama į centrinio banko nuostolius, kurie, kaip manoma remiantis dabartiniais skaičiavimais, 2011 m. padidins deficitą 0,1–0,2 % BVP, o 2012 m. – 0,3–0,4 % BVP.

Galiausiai išlaidos gali būti didesnės dėl valstybės įmonių nuostolių. Kartu biudžeto rezervai neatitikimams kompensuoti sudaro tik maždaug 0,2 % BVP 2011 m. ir 0,4 % 2012 m., o 2010 m. šis rodiklis yra 0,8 %. Nors pastaraisiais metais užsibrėžti biudžeto deficito tikslai pasiekti, atsižvelgiant į didelius neatitikimus ankstesniais metais, su Vengrijos biudžeto rezultatų vykdymu susijusi rizika geriausiu atveju yra neutrali. Taigi yra didelė rizika, kad deficito rezultatai gali būti prastesni, negu planuojama programoje.

| (9) | Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola padidėjo nuo maždaug 73 % BVP ankstesniais metais iki 78 % BVP 2009 m. Šį padidėjimą paaiškina valdžios sektoriaus deficitas ir neigiamas nominaliojo BVP augimas. Pagal programą numatoma, kad skolos santykis tebeviršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Numatoma, kad 2010 m. santykis dar padidės iki 79 % BVP, o vėliau pradės mažėti iki 77 % ir 73,25 % atitinkamai 2011 m. ir 2012 m. Pagrindiniai tokių teigiamų pokyčių veiksniai – numatomas makroekonominių sąlygų pagerėjimas ir tarptautinės ekonominės pagalbos išsimokamojo grąžinimo pradžia 2011 m. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią neigiamą riziką ir galimą atsargų ir srautų koregavimą, skolos santykio raida gali būti gerokai mažiau palanki, negu numatoma programoje, ypač nuo 2011 m. Nuo 2010 m. skolos santykis pakankamai mažėja, artėdamas prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola padidėjo nuo maždaug 73 % BVP ankstesniais metais iki 78 % BVP 2009 m. Šį padidėjimą paaiškina valdžios sektoriaus deficitas ir neigiamas nominaliojo BVP augimas. Pagal programą numatoma, kad skolos santykis tebeviršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Numatoma, kad 2010 m. santykis dar padidės iki 79 % BVP, o vėliau pradės mažėti iki 77 % ir 73,25 % atitinkamai 2011 m. ir 2012 m. Pagrindiniai tokių teigiamų pokyčių veiksniai – numatomas makroekonominių sąlygų pagerėjimas ir tarptautinės ekonominės pagalbos išsimokamojo grąžinimo pradžia 2011 m. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią neigiamą riziką ir galimą atsargų ir srautų koregavimą, skolos santykio raida gali būti gerokai mažiau palanki, negu numatoma programoje, ypač nuo 2011 m. Nuo 2010 m. skolos santykis pakankamai mažėja, artėdamas prie pamatinės vertės.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja verte, pakaks skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja verte, pakaks skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m.

| (11) | Nustatyta, kad dėl 2009 m. įgyvendintų pensijų sistemos reformų su visuomenės senėjimu susijusių būsimų išlaidų augimas sumažės, ir numatoma, kad po šios reformos šios išlaidos bus aiškiai mažesnės nei ES vidurkis. Programoje nustatyta 2009 m. biudžeto būklė pagerėjo, palyginti su ankstesnėje programoje nustatyta pradine būkle. Taigi visuomenės senėjimo poveikis biudžetui, susijęs su tvarumo atotrūkiu, didžiąja dalimi buvo sušvelnintas. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinant didelį pirminį perteklių ir griežtai įgyvendinant pensijų sistemos reformą, kaip jau numatyta programoje, sumažėtų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (2) įvertinta kaip vidutinė. 2010 m. vasario mėn. Ekonominės politikos komitetui patvirtinus projekcijas, grindžiamas 2009 m. pensijų reformomis, pagal atnaujintus tvarumo įvertinimus atrodo, kad tvarumui kylanti rizika yra nedidelė. |
| --- | --- |

(11)

Nustatyta, kad dėl 2009 m. įgyvendintų pensijų sistemos reformų su visuomenės senėjimu susijusių būsimų išlaidų augimas sumažės, ir numatoma, kad po šios reformos šios išlaidos bus aiškiai mažesnės nei ES vidurkis. Programoje nustatyta 2009 m. biudžeto būklė pagerėjo, palyginti su ankstesnėje programoje nustatyta pradine būkle. Taigi visuomenės senėjimo poveikis biudžetui, susijęs su tvarumo atotrūkiu, didžiąja dalimi buvo sušvelnintas. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinant didelį pirminį perteklių ir griežtai įgyvendinant pensijų sistemos reformą, kaip jau numatyta programoje, sumažėtų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (2) įvertinta kaip vidutinė. 2010 m. vasario mėn. Ekonominės politikos komitetui patvirtinus projekcijas, grindžiamas 2009 m. pensijų reformomis, pagal atnaujintus tvarumo įvertinimus atrodo, kad tvarumui kylanti rizika yra nedidelė.

| (12) | Kalbant apie valstybės finansų institucines savybes, vienas iš svarbiausių paskutinių pokyčių susijęs su naujos fiskalinės sistemos, kuri remiasi fiskalinės atsakomybės įstatymu ir 2008 m. lapkričio mėn. priimtu pagrindinio įstatymo pakeitimu, įgyvendinimu. Apskritai naujoji fiskalinė sistema turėtų padėti didinti valstybės finansų skaidrumą ir tvarumą. Fiskalinės atsakomybės įstatyme nustatyta, kad nustatant būsimą pirminį balansą vidutinės trukmės sistemoje paprastai turėtų būti laikomasi realios skolos taisyklės. Remiantis fiskalinės atsakomybės įstatymu, įsteigta ir jau pradėjo veikti nepriklausoma fiskalinė taryba. 2010 m. biudžetas jau parengtas iš esmės laikantis naujosios fiskalinės sistemos, o 2011 m. biudžetas turės visiškai atitikti visus fiskalinės sistemos elementus. Kalbant apie biudžeto sistemą, kitas svarbus pokytis susijęs su 2009 m. gruodžio mėn. parlamento priimtu įstatymu dėl biudžeto institucijų teisinio statuso ir finansų valdymo. Naujasis teisės aktas papildo galiojančias taisykles tam tikrais naujais elementais, įskaitant išsamias įvairių biudžeto institucijų veiklos ir finansų valdymo taisykles, ir jame numatoma vienoda sistema tiek Vengrijos, tiek ES lėšų naudojimo atžvilgiu. Tačiau dar pernelyg anksti vertinti, ar naujoji sistema yra veiksminga, kiek tai susiję su geresnio biudžeto vykdymo ir patikimos fiskalinės politikos užtikrinimu. |
| --- | --- |

(12)

Kalbant apie valstybės finansų institucines savybes, vienas iš svarbiausių paskutinių pokyčių susijęs su naujos fiskalinės sistemos, kuri remiasi fiskalinės atsakomybės įstatymu ir 2008 m. lapkričio mėn. priimtu pagrindinio įstatymo pakeitimu, įgyvendinimu. Apskritai naujoji fiskalinė sistema turėtų padėti didinti valstybės finansų skaidrumą ir tvarumą. Fiskalinės atsakomybės įstatyme nustatyta, kad nustatant būsimą pirminį balansą vidutinės trukmės sistemoje paprastai turėtų būti laikomasi realios skolos taisyklės. Remiantis fiskalinės atsakomybės įstatymu, įsteigta ir jau pradėjo veikti nepriklausoma fiskalinė taryba. 2010 m. biudžetas jau parengtas iš esmės laikantis naujosios fiskalinės sistemos, o 2011 m. biudžetas turės visiškai atitikti visus fiskalinės sistemos elementus. Kalbant apie biudžeto sistemą, kitas svarbus pokytis susijęs su 2009 m. gruodžio mėn. parlamento priimtu įstatymu dėl biudžeto institucijų teisinio statuso ir finansų valdymo. Naujasis teisės aktas papildo galiojančias taisykles tam tikrais naujais elementais, įskaitant išsamias įvairių biudžeto institucijų veiklos ir finansų valdymo taisykles, ir jame numatoma vienoda sistema tiek Vengrijos, tiek ES lėšų naudojimo atžvilgiu. Tačiau dar pernelyg anksti vertinti, ar naujoji sistema yra veiksminga, kiek tai susiję su geresnio biudžeto vykdymo ir patikimos fiskalinės politikos užtikrinimu.

| (13) | Vengrijai būdinga didelė bendra mokesčių našta ir aukštas valdžios sektoriaus išlaidų lygis. Siekdama didinti ekonomikos konkurencingumą perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie vartojimo apmokestinimo, Vyriausybė ėmėsi kelių priemonių mokesčių sistemai pertvarkyti taip, kad poveikis biudžetui iš esmės būtų neutralus. Tačiau neseniai priimti Konstitucinio teismo sprendimai ir 2011 m. planuojamas pajamų mokesčio sumažinimas reiškia, kad pajamos sumažės, ir tas sumažėjimas dar nėra padengtas priemonėmis, nors taip pat negalima atmesti, kad bus pakartotinai teikiamas iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl nekilnojamojo turto mokesčio. Išlaidų dalyje pirminės išlaidos 2000–2009 m. laikotarpiu augo sparčiau už nominalųjį BVP. Numatomas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų augimas taps rimtu iššūkiu siekiant mažinti viešąsias išlaidas. Dėl anksčiau, visų pirma 2009 m. gegužės mėn., įgyvendintų pensijų sistemos reformų išlaidos pensijoms turėtų didėti lėčiau ir reformos taip pat turėtų daryti palankų poveikį darbo jėgos pasiūlai, taigi turėtų paremti potencialų augimą. Ateityje įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ilginimas atsižvelgiant į vidutinę gyvenimo trukmę padėtų gerinti valstybės finansų kokybę. Valdžios sektoriaus mažinimas ir viešojo administravimo efektyvumo didinimas, pvz., švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, taip pat galėtų labai padidinti gerovę ir galiausiai sudarytų galimybę toliau mažinti darbo mokesčius. |
| --- | --- |

(13)

Vengrijai būdinga didelė bendra mokesčių našta ir aukštas valdžios sektoriaus išlaidų lygis. Siekdama didinti ekonomikos konkurencingumą perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie vartojimo apmokestinimo, Vyriausybė ėmėsi kelių priemonių mokesčių sistemai pertvarkyti taip, kad poveikis biudžetui iš esmės būtų neutralus. Tačiau neseniai priimti Konstitucinio teismo sprendimai ir 2011 m. planuojamas pajamų mokesčio sumažinimas reiškia, kad pajamos sumažės, ir tas sumažėjimas dar nėra padengtas priemonėmis, nors taip pat negalima atmesti, kad bus pakartotinai teikiamas iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl nekilnojamojo turto mokesčio. Išlaidų dalyje pirminės išlaidos 2000–2009 m. laikotarpiu augo sparčiau už nominalųjį BVP. Numatomas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų augimas taps rimtu iššūkiu siekiant mažinti viešąsias išlaidas. Dėl anksčiau, visų pirma 2009 m. gegužės mėn., įgyvendintų pensijų sistemos reformų išlaidos pensijoms turėtų didėti lėčiau ir reformos taip pat turėtų daryti palankų poveikį darbo jėgos pasiūlai, taigi turėtų paremti potencialų augimą. Ateityje įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ilginimas atsižvelgiant į vidutinę gyvenimo trukmę padėtų gerinti valstybės finansų kokybę. Valdžios sektoriaus mažinimas ir viešojo administravimo efektyvumo didinimas, pvz., švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, taip pat galėtų labai padidinti gerovę ir galiausiai sudarytų galimybę toliau mažinti darbo mokesčius.

| (14) | Apskritai galima teigti, kad 2010 m. programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nes su rezultatais susijusi didelė rizika bent iš dalies suderinta su galimybe įšaldyti biudžeto rezervus ir patvirtinti nenumatytiems atvejams skirtų išlaidų mažinimą. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijų, o struktūrinės priemonės, kurių bendras poveikis 2010–2011 m. sudarytų 0,5 % BVP, dar nėra užtikrintos. Visų pirma išlaidų mažinimo priemonės, kuriomis pagrįstas 2011 m. tikslas, nurodytos tik iš dalies ir dar nepriimtos, o 2012 m. tokių priemonių iš viso nenurodyta.
  Be to, gali paaiškėti, kad abejų metų mokestinių pajamų prognozė buvo padidinta. Kartu biudžeto rezervai, palyginti su 2010 m., yra palyginti riboti, tai reiškia, kad galutinis deficitas gali būti gerokai didesnis ir perviršinis deficitas gali nebūti laiku panaikintas, nebent būtų imtasi papildomų konsolidavimo priemonių. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią riziką, strategijos taip pat gali nepakakti norint užtikrinti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų patikimai mažėti. Siekiant spręsti šios rizikos problemą ir pakeisti 2012 m. ekspansines politikos kryptis, kurios neatitinka pakto, strategiją reikėtų paremti išsamiai nurodytomis priemonėmis, kurios būtų įgyvendinamos nuo 2011 m., ir reikėtų sustiprinti konsolidavimo pastangas, ypač vėlesniais programos metais. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai galima teigti, kad 2010 m. programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nes su rezultatais susijusi didelė rizika bent iš dalies suderinta su galimybe įšaldyti biudžeto rezervus ir patvirtinti nenumatytiems atvejams skirtų išlaidų mažinimą. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijų, o struktūrinės priemonės, kurių bendras poveikis 2010–2011 m. sudarytų 0,5 % BVP, dar nėra užtikrintos. Visų pirma išlaidų mažinimo priemonės, kuriomis pagrįstas 2011 m. tikslas, nurodytos tik iš dalies ir dar nepriimtos, o 2012 m. tokių priemonių iš viso nenurodyta.

Be to, gali paaiškėti, kad abejų metų mokestinių pajamų prognozė buvo padidinta. Kartu biudžeto rezervai, palyginti su 2010 m., yra palyginti riboti, tai reiškia, kad galutinis deficitas gali būti gerokai didesnis ir perviršinis deficitas gali nebūti laiku panaikintas, nebent būtų imtasi papildomų konsolidavimo priemonių. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią riziką, strategijos taip pat gali nepakakti norint užtikrinti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų patikimai mažėti. Siekiant spręsti šios rizikos problemą ir pakeisti 2012 m. ekspansines politikos kryptis, kurios neatitinka pakto, strategiją reikėtų paremti išsamiai nurodytomis priemonėmis, kurios būtų įgyvendinamos nuo 2011 m., ir reikėtų sustiprinti konsolidavimo pastangas, ypač vėlesniais programos metais.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3). 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Vengriją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Vengrija laikėsi šios rekomendacijos. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3). 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Vengriją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Vengrija laikėsi šios rekomendacijos.

Daroma bendra išvada, kad nepaisant staigaus 2009 m. ekonomikos susitraukimo finansų krizės sąlygomis, biudžeto deficitas buvo stabilizuotas. 2009 m. ir per ankstesnius dvejus metus Vengrijoje taikyta ypač ribojamoji fiskalinė politika 2010 m. ir 2011 m. tampa iš esmės neutralia, o 2012 m. – ekspansine. Pagal programą, taikant minėtas priemones, perviršinis deficitas turėtų būti panaikintas iki 2011 m. ir pasiektas vidutinės trukmės tikslas. Manoma, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis tebedidės iki 2010 m., o 2011 m. vėl ims mažėti užtikrinant skolos mažėjimo tendenciją.

Tačiau biudžeto plane numatomas tik nedidelis struktūrinis pagerėjimas 2010 m., jokio pagerėjimo 2011 m. ir pablogėjimas 2012 m. Be to, šiam planui kyla didelė neigiama rizika, ypač vėlesniais programos metais. 2010 m., nekilnojamojo turto mokesčio panaikinimo ir neigiamos rizikos, visų pirma susijusios su papildomo viešojo transporto finansavimo poreikiu, poveikį būtų galima tam tikru mastu kompensuoti įšaldant biudžeto rezervus ir 0,2 % BVP sumažinant nenumatytiems atvejams skirtas išlaidas. Kalbant apie vėlesnius metus, rizika susijusi su tuo, kad programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra šiek tiek optimistinis, o didžioji dalis priemonių, kuriomis pagrįstas biudžeto planas, yra nenurodytos ir nepriimtos. Šiomis aplinkybėmis perviršinio deficito ištaisymas 2011 m. pagal 2009 m. liepos 7 d. rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir vėlesnis tolesnis konsolidavimas nėra užtikrintas ir bus būtina aiškiai nurodyti taupymo priemones bei stiprinti konsolidavimo pastangas nuo 2011 m. Programoje pateikiami pagrindiniai naujos fiskalinės sistemos elementai; tačiau reikia užtikrinti, kad jų būtų griežčiau laikomasi.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą ir 2009 m. liepos 7 d. rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, Vengrija raginama:

| i) | užtikrinti, kad būtų pasiektas 2010 m. 3,8 % BVP deficito tikslas, griežtai kontroliuojant išlaidas, galbūt įšaldant biudžeto rezervus ir, jei reikia, mažinant nenumatytiems atvejams skirtas išlaidas; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad būtų pasiektas 2010 m. 3,8 % BVP deficito tikslas, griežtai kontroliuojant išlaidas, galbūt įšaldant biudžeto rezervus ir, jei reikia, mažinant nenumatytiems atvejams skirtas išlaidas;

| ii) | aiškiai nurodyti priemones, kuriomis paremti biudžeto tikslai nuo 2011 m., ir būti pasirengusi stiprinti fiskalines pastangas, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra labiau optimistinis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, siekiant užtikrinti, kad deficitas 2011 m. būtų sumažintas iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės ir gerokai sugriežtinti 2012 m. strategiją, kad būtų užtikrintas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

aiškiai nurodyti priemones, kuriomis paremti biudžeto tikslai nuo 2011 m., ir būti pasirengusi stiprinti fiskalines pastangas, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos scenarijus yra labiau optimistinis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, siekiant užtikrinti, kad deficitas 2011 m. būtų sumažintas iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės ir gerokai sugriežtinti 2012 m. strategiją, kad būtų užtikrintas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus;

| iii) | gerinti valstybės finansų kokybę, parengiant ir priimant 2011 m. biudžetą visiškai laikantis fiskalinės sistemos ir remiant išlaidų mažinimą imantis tolesnės viešojo administravimo reformos ir sprendžiant nuostolingų įmonių problemas imantis struktūrinių reformų. |
| --- | --- |

iii)

gerinti valstybės finansų kokybę, parengiant ir priimant 2011 m. biudžetą visiškai laikantis fiskalinės sistemos ir remiant išlaidų mažinimą imantis tolesnės viešojo administravimo reformos ir sprendžiant nuostolingų įmonių problemas imantis struktūrinių reformų.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. sausio mėn. KP | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 2,3 | –0,1 | 0,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –4,3 | –2,8 | –3,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –4,0 | –2,8 | –3,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | nėra duomenų |
| konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. sausio mėn. KP

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,6

–6,5

–0,5

3,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,3

–0,9

1,6

2,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

6,0

4,3

4,0

2,5

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

6,2

4,5

3,2

3,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

2009 m. lapkričio mėn. COM (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

2,3

–0,1

0,4

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,6

0,5

0,3

0,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

45,5

45,9

45,1

45,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

45,2

45,8

46,0

45,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

49,3

50,0

49,4

49,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

48,6

48,4

48,5

48,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,4

0,2

–0,1

–0,2

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

0,6

1,9

2,0

2,2

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–4,3

–2,8

–3,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–4,0

–2,8

–3,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

72,9

79,1

79,8

79,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

71,1

72,5

72,2

69,0

nėra duomenų

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(3)  Visų pirma trūksta privalomos informacijos apie nominalųjį efektyvųjį valiutos kursą, taip pat neprivalomų duomenų, įskaitant valdžios sektoriaus išlaidų pagal funkcijas bei apie atsargų ir srautų koregavimo suskirstymo duomenis.

(4)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % ir 0,3 %, atitinkamai 2008–2011 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,4 % BVP 2008 m., 0,1 % 2009 m. (abiem atvejais mažinančios deficitą) ir 0,2 % BVP 2010 m. (didinančios deficitą) pagal naujausią programą ir 0,3 % BVP 2008 m. bei 0,1 % 2009 m. (visos mažinančios deficitą) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozę.

Šaltinis:

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/7

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2014 m. Airijos stabilumo programos

2010/C 142/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2009–2014 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2009–2014 m. laikotarpį.

| (2) | Po labai didelio ekonomikos augimo antroje 10-ojo dešimtmečio pusėje Airijoje 2001–2007 m. buvo stabilesnio augimo etapas, kurį skatino didelė vidaus paklausa. Airijos konkurencingumas per šį laikotarpį kiek sumažėjo dėl kainų ir darbo užmokesčio infliacijos ir kartu dėl mažėjančio našumo augimo. Didelį ekonomikos nuosmukį sukėlė staigi korekcija būsto rinkoje, kuri 2006 m. buvo pasiekusi aukščiausią tašką, o padėtį dar pablogino pasaulinė finansų krizė ir Airijos pagrindinių prekybos partnerių recesija.
  Nepaisant to, kad nuo 2008 m. vidurio priimti penki konsolidavimo priemonių paketai, tokia įvykių raida taip pat lėmė didelį Airijos valstybės finansų būklės pablogėjimą – vietoje 2007 m. buvusio perteklinio valdžios sektoriaus balanso 2009 m. užfiksuotas dviženkliu skaičiumi išreikštas deficitas, o valdžios sektoriaus skola 2009 m. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Todėl 2009 m. balandžio 27 d. Taryba priėmė sprendimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį, kad Airijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir 2009 m. gruodžio 2 d. nustatė jo ištaisymo terminą – iki 2014 m. Pirmasis iš pagrindinių ateinančių metų uždavinių yra susijęs su plataus masto patikimos fiskalinio konsolidavimo strategijos įgyvendinimu, remiantis jau turimu dideliu įdirbiu. Antrasis uždavinys – grįžti prie tvaraus augimo, o tam reikės perkvalifikuoti naujus bedarbius ir padėti jiems įgyti naujų gebėjimų, atkurti konkurencingumą naudojant našumą didinančias priemones ir vykdant tinkamą darbo užmokesčio politiką, taip pat skatinti metodiško restruktūrizavimo procesą finansų sektoriuje. Kitas svarbus uždavinys siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą – pensijų sistemos reforma. |
| --- | --- |

(2)

Po labai didelio ekonomikos augimo antroje 10-ojo dešimtmečio pusėje Airijoje 2001–2007 m. buvo stabilesnio augimo etapas, kurį skatino didelė vidaus paklausa. Airijos konkurencingumas per šį laikotarpį kiek sumažėjo dėl kainų ir darbo užmokesčio infliacijos ir kartu dėl mažėjančio našumo augimo. Didelį ekonomikos nuosmukį sukėlė staigi korekcija būsto rinkoje, kuri 2006 m. buvo pasiekusi aukščiausią tašką, o padėtį dar pablogino pasaulinė finansų krizė ir Airijos pagrindinių prekybos partnerių recesija.

Nepaisant to, kad nuo 2008 m. vidurio priimti penki konsolidavimo priemonių paketai, tokia įvykių raida taip pat lėmė didelį Airijos valstybės finansų būklės pablogėjimą – vietoje 2007 m. buvusio perteklinio valdžios sektoriaus balanso 2009 m. užfiksuotas dviženkliu skaičiumi išreikštas deficitas, o valdžios sektoriaus skola 2009 m. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Todėl 2009 m. balandžio 27 d. Taryba priėmė sprendimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį, kad Airijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir 2009 m. gruodžio 2 d. nustatė jo ištaisymo terminą – iki 2014 m. Pirmasis iš pagrindinių ateinančių metų uždavinių yra susijęs su plataus masto patikimos fiskalinio konsolidavimo strategijos įgyvendinimu, remiantis jau turimu dideliu įdirbiu. Antrasis uždavinys – grįžti prie tvaraus augimo, o tam reikės perkvalifikuoti naujus bedarbius ir padėti jiems įgyti naujų gebėjimų, atkurti konkurencingumą naudojant našumą didinančias priemones ir vykdant tinkamą darbo užmokesčio politiką, taip pat skatinti metodiško restruktūrizavimo procesą finansų sektoriuje. Kitas svarbus uždavinys siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą – pensijų sistemos reforma.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Krizė gali taip pat daryti poveikį potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo, didėjančio struktūrinio nedarbo ir grįžimo prie grynosios išorinės migracijos, jei padėtis nesikeis. Be to, dėl ekonomikos krizės poveikio didėja neigiamas visuomenės senėjimo poveikis potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Airijai svarbu imtis reformų žmogiškojo kapitalo, konkurencijos bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Krizė gali taip pat daryti poveikį potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo, didėjančio struktūrinio nedarbo ir grįžimo prie grynosios išorinės migracijos, jei padėtis nesikeis. Be to, dėl ekonomikos krizės poveikio didėja neigiamas visuomenės senėjimo poveikis potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Airijai svarbu imtis reformų žmogiškojo kapitalo, konkurencijos bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse.

| (4) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad po realiojo BVP sumažėjimo 7,5 % 2009 m. ir 1,4 % 2010 m., 2011–2014 m. laikotarpiu ekonomikos augimas vėl bus teigiamas ir sieks vidutiniškai 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus, atrodo, pagrįstas patikimomis 2010 m. augimo prielaidomis ir palankiomis vėlesnių metų augimo prielaidomis, ypač atsižvelgiant į numatomas augimo mažėjimo tendencijas dėl esamos krizės kartu su atliekamais balanso koregavimais. Programoje pateikta infliacijos prognozė yra tikroviška atsižvelgiant į numatomą lėtą koregavimo procesą darbo rinkoje. Numatomas grįžimas prie išorės pertekliaus turėtų priklausyti nuo besitęsiančio konkurencingumo atkūrimo. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad po realiojo BVP sumažėjimo 7,5 % 2009 m. ir 1,4 % 2010 m., 2011–2014 m. laikotarpiu ekonomikos augimas vėl bus teigiamas ir sieks vidutiniškai 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus, atrodo, pagrįstas patikimomis 2010 m. augimo prielaidomis ir palankiomis vėlesnių metų augimo prielaidomis, ypač atsižvelgiant į numatomas augimo mažėjimo tendencijas dėl esamos krizės kartu su atliekamais balanso koregavimais. Programoje pateikta infliacijos prognozė yra tikroviška atsižvelgiant į numatomą lėtą koregavimo procesą darbo rinkoje. Numatomas grįžimas prie išorės pertekliaus turėtų priklausyti nuo besitęsiančio konkurencingumo atkūrimo.

| (5) | Programoje pateiktais skaičiavimais, valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. siekė 11,7 % BVP. Didelis pablogėjimas, palyginti su 7,2 % BVP deficitu 2008 m., iš esmės atspindi reikšmingą didelio masto nuosmukio poveikį valstybės finansams, įskaitant gerokai mažesnes mokestines pajamas ir su nedarbu susijusių išlaidų didėjimą. Tuo tarpu nuo 2008 m. vidurio priimtais svarbiais konsolidavimo priemonių paketais, kurių bendras deficitą mažinantis poveikis, valdžios institucijų duomenimis, siekė 5 % BVP 2009 m., padėta riboti fiskalinės būklės blogėjimą. Nors bendras biudžeto strategijos poveikis yra deficitą mažinantis, laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo programos (EEAP) Airija ekonominei veiklai skatinti priėmė ir nedidelės apimties skatinamųjų priemonių paketą, kurio poveikis siekia 0,7 % BVP. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2014 m. panaikinti perviršinį deficitą, programos laikotarpiu numatoma tęsti gerokai griežtesnę fiskalinę politiką. |
| --- | --- |

(5)

Programoje pateiktais skaičiavimais, valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. siekė 11,7 % BVP. Didelis pablogėjimas, palyginti su 7,2 % BVP deficitu 2008 m., iš esmės atspindi reikšmingą didelio masto nuosmukio poveikį valstybės finansams, įskaitant gerokai mažesnes mokestines pajamas ir su nedarbu susijusių išlaidų didėjimą. Tuo tarpu nuo 2008 m. vidurio priimtais svarbiais konsolidavimo priemonių paketais, kurių bendras deficitą mažinantis poveikis, valdžios institucijų duomenimis, siekė 5 % BVP 2009 m., padėta riboti fiskalinės būklės blogėjimą. Nors bendras biudžeto strategijos poveikis yra deficitą mažinantis, laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo programos (EEAP) Airija ekonominei veiklai skatinti priėmė ir nedidelės apimties skatinamųjų priemonių paketą, kurio poveikis siekia 0,7 % BVP. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2014 m. panaikinti perviršinį deficitą, programos laikotarpiu numatoma tęsti gerokai griežtesnę fiskalinę politiką.

| (6) | Palyginti su 2009 m., siekiama, kad deficito santykis 2010 m. stabilizuotųsi ir siektų 11,6 % BVP dėl priimto svarbaus iki 2,5 % BVP vertės taupymo priemonių paketo – tai iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Atsižvelgiant į staigų palūkanų naštos didėjimą, siekiama, kad pirminis balansas pagerėtų 0,75 procentinio punkto BVP.
  Beveik visi koregavimo veiksmai susiję su išlaidomis, įskaitant viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio sumažinimą, sutaupytas lėšas socialinės gerovės srityje, kitus einamųjų išlaidų sutaupymus ir viešųjų investicijų sumažinimą – visų šių priemonių poveikis beveik vienodas. Kalbant apie pajamas, naujojo anglies dioksido mokesčio poveikį iš esmės atsveria standartinio PVM tarifo ir alkoholiui taikomų akcizų sumažinimas. Nepaisant šių konsolidavimo priemonių, pirminių išlaidų ir BVP santykis nežymiai išaugs, o tai rodo didesnes su nedarbu susijusias išlaidas. Numatoma, kad pajamų ir BVP santykis padidės 1 procentiniu punktu BVP dėl didėjančių socialinių įmokų bei kitų pajamų ir BVP santykių (3), o tai turėtų visiškai kompensuoti tolesnį mokesčių ir BVP santykio mažėjimą. 2010 m. numatoma, kaip atrodo, neutrali fiskalinė politika, nes pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) turėtų išlikti beveik toks pat kaip ir 2009 m. Vis dėlto svarbu pažymėti, kad be 2,5 % BVP vertės taupymo priemonių paketo 2010 m. fiskalinė būklė būtų dar labiau pablogėjusi. Tuo, kad nesikeičiant politikai fiskalinė būklė nuolat blogėja, paaiškinami metodo „iš apačios į viršų“ (2010 m. biudžete numatytas taupymo priemonių paketas sudaro 2,5 % BVP) ir metodo „iš viršaus į apačią“ (nepakitęs struktūrinis deficitas) prieštaravimai vertinant koregavimo veiksmų poveikį. |
| --- | --- |

(6)

Palyginti su 2009 m., siekiama, kad deficito santykis 2010 m. stabilizuotųsi ir siektų 11,6 % BVP dėl priimto svarbaus iki 2,5 % BVP vertės taupymo priemonių paketo – tai iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Atsižvelgiant į staigų palūkanų naštos didėjimą, siekiama, kad pirminis balansas pagerėtų 0,75 procentinio punkto BVP.

Beveik visi koregavimo veiksmai susiję su išlaidomis, įskaitant viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio sumažinimą, sutaupytas lėšas socialinės gerovės srityje, kitus einamųjų išlaidų sutaupymus ir viešųjų investicijų sumažinimą – visų šių priemonių poveikis beveik vienodas. Kalbant apie pajamas, naujojo anglies dioksido mokesčio poveikį iš esmės atsveria standartinio PVM tarifo ir alkoholiui taikomų akcizų sumažinimas. Nepaisant šių konsolidavimo priemonių, pirminių išlaidų ir BVP santykis nežymiai išaugs, o tai rodo didesnes su nedarbu susijusias išlaidas. Numatoma, kad pajamų ir BVP santykis padidės 1 procentiniu punktu BVP dėl didėjančių socialinių įmokų bei kitų pajamų ir BVP santykių (3), o tai turėtų visiškai kompensuoti tolesnį mokesčių ir BVP santykio mažėjimą. 2010 m. numatoma, kaip atrodo, neutrali fiskalinė politika, nes pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) turėtų išlikti beveik toks pat kaip ir 2009 m. Vis dėlto svarbu pažymėti, kad be 2,5 % BVP vertės taupymo priemonių paketo 2010 m. fiskalinė būklė būtų dar labiau pablogėjusi. Tuo, kad nesikeičiant politikai fiskalinė būklė nuolat blogėja, paaiškinami metodo „iš apačios į viršų“ (2010 m. biudžete numatytas taupymo priemonių paketas sudaro 2,5 % BVP) ir metodo „iš viršaus į apačią“ (nepakitęs struktūrinis deficitas) prieštaravimai vertinant koregavimo veiksmų poveikį.

| (7) | Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – dėti tolesnes konsolidavimo pastangas siekiant iki programos laikotarpio pabaigos (2014 m.) sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės. 2011 m. nominalusis deficitas turėtų pagerėti 1,75 procentinio punkto BVP, 2012 m. – 2,75 procentinio punkto BVP, 2013 m. – 2,25 procentinio punkto BVP, o 2014 m. – 2 procentiniais punktais BVP; pastaraisiais metais pirminis balansas vėl turėtų būti perteklinis. Ši strategija nominaliąja verte atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.
  Kad pasiektų užsibrėžtus tikslus, vyriausybė numato papildomas kiekybines konsolidavimo pastangas, susijusias su dabartiniu biudžetu, kartu su kapitalo išlaidų lygio įšaldymu (po sumažinimo 2011 m.). Vis dėlto šios pastangos nėra pagrįstos bendromis priemonėmis. Remiantis programoje pateiktomis techninėmis projekcijomis, numatomas daugiausia išlaidomis grindžiamas konsolidavimas, nes 2010–2014 m. laikotarpiu išlaidų santykis turėtų sumažėti beveik 7 procentiniais punktais BVP, ypač valdžios sektoriaus vartojimo ir socialinių išmokų srityse, o pajamų santykis turėtų padidėti beveik 2 procentiniais punktais BVP. Numatoma, kad struktūrinis balansas 2011 m. pagerės 1 procentiniu punktu BVP, o 2012–2014 m. laikotarpiu – kasmet po 1,75 procentinio punkto BVP. Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, Airijos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kurio, remiantis programoje pateikta informacija, nenumatyta pasiekti programos laikotarpiu. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Pakto tikslus. |
| --- | --- |

(7)

Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – dėti tolesnes konsolidavimo pastangas siekiant iki programos laikotarpio pabaigos (2014 m.) sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės. 2011 m. nominalusis deficitas turėtų pagerėti 1,75 procentinio punkto BVP, 2012 m. – 2,75 procentinio punkto BVP, 2013 m. – 2,25 procentinio punkto BVP, o 2014 m. – 2 procentiniais punktais BVP; pastaraisiais metais pirminis balansas vėl turėtų būti perteklinis. Ši strategija nominaliąja verte atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.

Kad pasiektų užsibrėžtus tikslus, vyriausybė numato papildomas kiekybines konsolidavimo pastangas, susijusias su dabartiniu biudžetu, kartu su kapitalo išlaidų lygio įšaldymu (po sumažinimo 2011 m.). Vis dėlto šios pastangos nėra pagrįstos bendromis priemonėmis. Remiantis programoje pateiktomis techninėmis projekcijomis, numatomas daugiausia išlaidomis grindžiamas konsolidavimas, nes 2010–2014 m. laikotarpiu išlaidų santykis turėtų sumažėti beveik 7 procentiniais punktais BVP, ypač valdžios sektoriaus vartojimo ir socialinių išmokų srityse, o pajamų santykis turėtų padidėti beveik 2 procentiniais punktais BVP. Numatoma, kad struktūrinis balansas 2011 m. pagerės 1 procentiniu punktu BVP, o 2012–2014 m. laikotarpiu – kasmet po 1,75 procentinio punkto BVP. Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, Airijos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kurio, remiantis programoje pateikta informacija, nenumatyta pasiekti programos laikotarpiu. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Pakto tikslus.

| (8) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni už 2010 m. siektinus rezultatus ir gerokai prastesni už vėlesniais metais siektinus rezultatus. Pirma, nuo 2011 m. numatytos didelės konsolidavimo pastangos nepagrįstos priemonėmis, taigi yra neaiškus ir pajamų srities priemonių poveikis, palyginti su išlaidų srities priemonių poveikiu. Šią riziką dar labiau didina tai, kad net ir siektina konsolidavimo priemonių paketų apimtis atskirais metais, kaip nurodyta, turės būti peržiūrėta atsižvelgiant į būsimus biudžetus, nepaisant to, kad 2010 m. įgyvendintas taupymo priemonių paketas, apie kurio apimtį buvo paskelbta anksčiau. Antra, didelė rizika, kad rezultatai bus prastesni, yra susijusi su ekonomine perspektyva, kuri atrodo optimistinė paskutiniais programos metais. Be to, atsižvelgiant į numatyto konsolidavimo mastą, egzistuoja išlaidų viršijimo 2010 ir vėlesniais metais rizika, taigi, strategija, kuri dar nėra apibrėžta, turėtų būti grindžiama išlaidų ribojimu. Kartu pažymima, kad nuo 2008 m. vidurio jau įgyvendintos reikšmingos konsolidavimo priemonės. Specifinė papildoma rizika yra susijusi su vyriausybės bankams suteiktomis garantijomis finansų sektoriui remti, ir, jeigu jomis bus pasinaudota, deficitas ir skola išaugs. Vis dėlto kai kurias valstybės paramos finansų sektoriui išlaidas ateityje taip pat būtų galima susigrąžinti. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni už 2010 m. siektinus rezultatus ir gerokai prastesni už vėlesniais metais siektinus rezultatus. Pirma, nuo 2011 m. numatytos didelės konsolidavimo pastangos nepagrįstos priemonėmis, taigi yra neaiškus ir pajamų srities priemonių poveikis, palyginti su išlaidų srities priemonių poveikiu. Šią riziką dar labiau didina tai, kad net ir siektina konsolidavimo priemonių paketų apimtis atskirais metais, kaip nurodyta, turės būti peržiūrėta atsižvelgiant į būsimus biudžetus, nepaisant to, kad 2010 m. įgyvendintas taupymo priemonių paketas, apie kurio apimtį buvo paskelbta anksčiau. Antra, didelė rizika, kad rezultatai bus prastesni, yra susijusi su ekonomine perspektyva, kuri atrodo optimistinė paskutiniais programos metais. Be to, atsižvelgiant į numatyto konsolidavimo mastą, egzistuoja išlaidų viršijimo 2010 ir vėlesniais metais rizika, taigi, strategija, kuri dar nėra apibrėžta, turėtų būti grindžiama išlaidų ribojimu. Kartu pažymima, kad nuo 2008 m. vidurio jau įgyvendintos reikšmingos konsolidavimo priemonės. Specifinė papildoma rizika yra susijusi su vyriausybės bankams suteiktomis garantijomis finansų sektoriui remti, ir, jeigu jomis bus pasinaudota, deficitas ir skola išaugs. Vis dėlto kai kurias valstybės paramos finansų sektoriui išlaidas ateityje taip pat būtų galima susigrąžinti.

| (9) | 2009 m. bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad jis toliau didės iki 2012 m. Konkrečiai, kaip nurodyta programoje, skolos ir BVP santykis 2009 m. padidėjo iki beveik 66 % BVP, palyginti su 44 % BVP 2008 m. Tokį padidėjimą iš esmės lėmė išaugęs pirminis deficitas (+ 10 procentinių punktų). Tačiau taip pat nemažai prisidėjo teigiamas sniego gniūžtės efektas (didėjančios palūkanų išlaidos ir neigiamas nominaliojo BVP augimas) ir neigiamas atsargų ir srautų koregavimas (daugiausia susijęs su kapitalo injekcijų į finansų sektorių finansavimu). Programoje numatoma, kad ateityje skolos santykis sparčiai didės ir 2012 m. pasieks aukščiausią tašką – beveik 84 % BVP, o vėliau laipsniškai mažės ir iki programos laikotarpio pabaigos (2014 m.) bus mažesnis nei 81 % BVP dėl gerėjančio pirminio balanso, numatomo grįžimo prie spartaus nominaliojo BVP augimo ir laipsniško grynųjų pinigų likučių, šiuo metu laikomų atsargumo sumetimais atsižvelgiant į finansų rinkų neapibrėžtumą, mažėjimo. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje gali prireikti papildomų didelių kapitalo injekcijų bankams, ir į riziką, kad nepavyks pasiekti biudžeto tikslų, tikėtina, kad skolos santykio raida bus ne tokia palanki, kaip planuojama programoje. |
| --- | --- |

(9)

2009 m. bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad jis toliau didės iki 2012 m. Konkrečiai, kaip nurodyta programoje, skolos ir BVP santykis 2009 m. padidėjo iki beveik 66 % BVP, palyginti su 44 % BVP 2008 m. Tokį padidėjimą iš esmės lėmė išaugęs pirminis deficitas (+ 10 procentinių punktų). Tačiau taip pat nemažai prisidėjo teigiamas sniego gniūžtės efektas (didėjančios palūkanų išlaidos ir neigiamas nominaliojo BVP augimas) ir neigiamas atsargų ir srautų koregavimas (daugiausia susijęs su kapitalo injekcijų į finansų sektorių finansavimu). Programoje numatoma, kad ateityje skolos santykis sparčiai didės ir 2012 m. pasieks aukščiausią tašką – beveik 84 % BVP, o vėliau laipsniškai mažės ir iki programos laikotarpio pabaigos (2014 m.) bus mažesnis nei 81 % BVP dėl gerėjančio pirminio balanso, numatomo grįžimo prie spartaus nominaliojo BVP augimo ir laipsniško grynųjų pinigų likučių, šiuo metu laikomų atsargumo sumetimais atsižvelgiant į finansų rinkų neapibrėžtumą, mažėjimo. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje gali prireikti papildomų didelių kapitalo injekcijų bankams, ir į riziką, kad nepavyks pasiekti biudžeto tikslų, tikėtina, kad skolos santykio raida bus ne tokia palanki, kaip planuojama programoje.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, rodo, kad naudojantis programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, skolos ir BVP santykis turėtų stabilizuotis iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, rodo, kad naudojantis programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, skolos ir BVP santykis turėtų stabilizuotis iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai didesnis už ES vidurkį, daugiausia dėl palyginti didelio prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl 2009 m. biudžeto būklės, kaip apskaičiuota programoje, visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį.
  Pažymima, kad Nacionaliniame pensijų atsargų fonde yra sukauptas turtas siekiant iš anksto finansuoti dalį būsimų pensijų išlaidų. Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinus didelį pirminį deficitą, kaip jau numatyta programoje, ir įgyvendinus struktūrinės reformos priemones, kuriomis, be kita ko, būtų apribotas didelis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas, būtų galima padėti sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertinta kaip didelė. Programoje nurodyta, kad 2010 m. turi būti pradėta viešojo sektoriaus pensijų sistemos reforma, skirta naujiems viešojo sektoriaus darbuotojams. Ateityje pensijų išmokos turėtų būti grindžiamos vidutiniu viso darbingo laikotarpio darbo užmokesčiu, o ne paskutiniųjų metų atlyginimu, o pensinis amžius turėtų būti pailgintas vieneriais metais iki 66 metų. Siekiant riboti prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, bus svarbu įgyvendinti daugiau plataus masto reformų. 2010 m. kovo 3 d. valdžios institucijos paskelbė dokumentą „Nacionalinė pensijų sistema“ (angl. National Pensions Framework), kuriame išdėstė su pensijų reforma susijusius savo planus, įskaitant laipsnišką amžiaus, nuo kurio žmonės įgyja teisę į valstybinę pensiją, didinimą – nuo dabartinės 65 metų ribos iki 68 metų 2028 m. (5) |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai didesnis už ES vidurkį, daugiausia dėl palyginti didelio prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl 2009 m. biudžeto būklės, kaip apskaičiuota programoje, visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį.

Pažymima, kad Nacionaliniame pensijų atsargų fonde yra sukauptas turtas siekiant iš anksto finansuoti dalį būsimų pensijų išlaidų. Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinus didelį pirminį deficitą, kaip jau numatyta programoje, ir įgyvendinus struktūrinės reformos priemones, kuriomis, be kita ko, būtų apribotas didelis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas, būtų galima padėti sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertinta kaip didelė. Programoje nurodyta, kad 2010 m. turi būti pradėta viešojo sektoriaus pensijų sistemos reforma, skirta naujiems viešojo sektoriaus darbuotojams. Ateityje pensijų išmokos turėtų būti grindžiamos vidutiniu viso darbingo laikotarpio darbo užmokesčiu, o ne paskutiniųjų metų atlyginimu, o pensinis amžius turėtų būti pailgintas vieneriais metais iki 66 metų. Siekiant riboti prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, bus svarbu įgyvendinti daugiau plataus masto reformų. 2010 m. kovo 3 d. valdžios institucijos paskelbė dokumentą „Nacionalinė pensijų sistema“ (angl. National Pensions Framework), kuriame išdėstė su pensijų reforma susijusius savo planus, įskaitant laipsnišką amžiaus, nuo kurio žmonės įgyja teisę į valstybinę pensiją, didinimą – nuo dabartinės 65 metų ribos iki 68 metų 2028 m. (5)

| (12) | Airijos vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema turi tam tikrų trūkumų. Visų pirma, biudžeto tikslus metams, kurių biudžetas neapima, ypač susijusius su išlaidų paketais, galima pakeisti vėlesnių metų biudžetuose. Patirtis parodė, kad dėl to politinius sprendimus priimantiems asmenims sunkiau laikytis atsargios fiskalinės politikos, jei (nuolat) gaunama neplanuotų pajamų. Programoje pripažįstama tvirtos biudžeto sistemos svarba ir pabrėžiami neseniai pradėti taikyti kiekybiniai rodikliai, siektini įgyvendinant konsolidavimo priemonių paketus vėlesniais negu biudžeto metais ir numatyti 2009 m. balandį patvirtintame papildomame biudžete. Vis dėlto, kaip minėta pirmiau, stabilumo programoje pateikti vėlesnių metų siektini kiekybiniai rodikliai nėra paremti konkrečiomis priemonėmis.
  Programoje, nors ir nepateikiama išsamesnės informacijos, nurodoma, kad svarstomos tolesnės reformos, pavyzdžiui, privalomų daugiamečių paketų einamųjų išlaidų srityje ir fiskalinės taisyklės, kuria būtų nustatyta, kad ateityje netikėtai gautas didelis pelnas būtų naudojamas deficitui mažinti, nustatymas. Kalbant apie trumpesnio laikotarpio biudžeto sistemą, nors valdžios institucijos skelbia mėnesines centrinės valdžios pajamų ir išlaidų raidos ataskaitas, bus svarbu reguliariai peržiūrėti biudžeto planus – dažniau negu kartą per metus, kad būtų apribota nukrypimo nuo siektinų rodiklių rizika. |
| --- | --- |

(12)

Airijos vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema turi tam tikrų trūkumų. Visų pirma, biudžeto tikslus metams, kurių biudžetas neapima, ypač susijusius su išlaidų paketais, galima pakeisti vėlesnių metų biudžetuose. Patirtis parodė, kad dėl to politinius sprendimus priimantiems asmenims sunkiau laikytis atsargios fiskalinės politikos, jei (nuolat) gaunama neplanuotų pajamų. Programoje pripažįstama tvirtos biudžeto sistemos svarba ir pabrėžiami neseniai pradėti taikyti kiekybiniai rodikliai, siektini įgyvendinant konsolidavimo priemonių paketus vėlesniais negu biudžeto metais ir numatyti 2009 m. balandį patvirtintame papildomame biudžete. Vis dėlto, kaip minėta pirmiau, stabilumo programoje pateikti vėlesnių metų siektini kiekybiniai rodikliai nėra paremti konkrečiomis priemonėmis.

Programoje, nors ir nepateikiama išsamesnės informacijos, nurodoma, kad svarstomos tolesnės reformos, pavyzdžiui, privalomų daugiamečių paketų einamųjų išlaidų srityje ir fiskalinės taisyklės, kuria būtų nustatyta, kad ateityje netikėtai gautas didelis pelnas būtų naudojamas deficitui mažinti, nustatymas. Kalbant apie trumpesnio laikotarpio biudžeto sistemą, nors valdžios institucijos skelbia mėnesines centrinės valdžios pajamų ir išlaidų raidos ataskaitas, bus svarbu reguliariai peržiūrėti biudžeto planus – dažniau negu kartą per metus, kad būtų apribota nukrypimo nuo siektinų rodiklių rizika.

| (13) | Staigus pajamų sumažėjimas, užfiksuotas vykstant būsto rinkos korekcijai, ir platesnio masto nuosmukis atskleidė tam tikras Airijos mokesčių sistemos silpnąsias puses, pavyzdžiui, siaura mokesčių bazė ir didelė priklausomybė nuo sandorių turtu apmokestinimo. Poreikis išplėsti mokesčių bazę įgyvendinant išsamią vidutinės trukmės strategiją buvo vienas iš pagrindinių vyriausybės įsteigto Mokesčių komiteto 2009 m. rugsėjo mėn. paskelbtos ataskaitos akcentas. Kaip nurodyta programoje, į šią ataskaitą, o kartu į rekomendacijas, kaip tobulinti viešųjų išlaidų programas, pateiktas 2009 m. liepos mėn. Specialios viešojo sektoriaus išlaidų ir duomenų peržiūros grupės paskelbtoje ataskaitoje, bus atsižvelgta ateityje formuojant vyriausybės biudžeto strategiją. Į keletą rekomendacijų jau atsižvelgta 2010 m. biudžete, įskaitant anglies dioksido mokesčio nustatymą. Programoje numatyta, kad pirmiau minėtos reformos, susijusios su viešojo sektoriaus pensijų sistema, taip pat svarstomos būsimos pensijų sistemos reformos, turėtų dar labiau pagerinti Airijos valstybės finansų kokybę. |
| --- | --- |

(13)

Staigus pajamų sumažėjimas, užfiksuotas vykstant būsto rinkos korekcijai, ir platesnio masto nuosmukis atskleidė tam tikras Airijos mokesčių sistemos silpnąsias puses, pavyzdžiui, siaura mokesčių bazė ir didelė priklausomybė nuo sandorių turtu apmokestinimo. Poreikis išplėsti mokesčių bazę įgyvendinant išsamią vidutinės trukmės strategiją buvo vienas iš pagrindinių vyriausybės įsteigto Mokesčių komiteto 2009 m. rugsėjo mėn. paskelbtos ataskaitos akcentas. Kaip nurodyta programoje, į šią ataskaitą, o kartu į rekomendacijas, kaip tobulinti viešųjų išlaidų programas, pateiktas 2009 m. liepos mėn. Specialios viešojo sektoriaus išlaidų ir duomenų peržiūros grupės paskelbtoje ataskaitoje, bus atsižvelgta ateityje formuojant vyriausybės biudžeto strategiją. Į keletą rekomendacijų jau atsižvelgta 2010 m. biudžete, įskaitant anglies dioksido mokesčio nustatymą. Programoje numatyta, kad pirmiau minėtos reformos, susijusios su viešojo sektoriaus pensijų sistema, taip pat svarstomos būsimos pensijų sistemos reformos, turėtų dar labiau pagerinti Airijos valstybės finansų kokybę.

| (14) | Apskritai programoje pateikta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto nuo 2011 m., atsižvelgiant į siektiniems deficito rodikliams kylančią riziką, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijos. Visų pirma 2011–2014 m. siektini deficito rodikliai turi būti paremti konkrečiomis priemonėmis, o viso laikotarpio planai turi būti sugriežtinti siekiant valdyti riziką, kylančią dėl mažiau palankaus BVP augimo ir nukrypimų nuo siektinų išlaidų rodiklių.
  Programoje, laikantis palankaus makroekonominio scenarijaus, numatoma, kad vėlesniais programos metais konsolidavimui didelės įtakos turės ciklo sąlygos, o tai leidžia daryti prielaidą, kad struktūrinių priemonių metinis vidutinis poveikis, kuris remiantis programa yra reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2014 m., yra mažesnis negu Tarybos rekomenduoti 2 procentiniai punktai BVP. Tai patvirtina išvadą, kad valdžios institucijos turėtų būti pasirengusios ne tik įgyvendinti numatytus konsolidavimo priemonių paketus, bet ir imtis papildomų priemonių, jei augimas būtų mažesnis, negu prognozuota programoje. Jei šios rizikos atžvilgiu nebus imtasi tinkamų veiksmų ir nebus visiškai įgyvendinti konsolidavimo planai, biudžeto strategijos gali nepakakti, kad valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti prieš pasibaigiant programos laikotarpiui. Taip pat būtų tikslinga griežtai įgyvendinti programoje numatytą konsolidavimo strategiją, grindžiamą jau turimu dideliu įdirbiu, atsižvelgiant į didelę riziką ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, kylančią dėl numatomų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų pokyčių vidutinės trukmės laikotarpiu ir dėl numatomo staigaus skolos augimo, taip pat dėl galimo poreikio vėl paremti finansų sektorių. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje pateikta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto nuo 2011 m., atsižvelgiant į siektiniems deficito rodikliams kylančią riziką, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijos. Visų pirma 2011–2014 m. siektini deficito rodikliai turi būti paremti konkrečiomis priemonėmis, o viso laikotarpio planai turi būti sugriežtinti siekiant valdyti riziką, kylančią dėl mažiau palankaus BVP augimo ir nukrypimų nuo siektinų išlaidų rodiklių.

Programoje, laikantis palankaus makroekonominio scenarijaus, numatoma, kad vėlesniais programos metais konsolidavimui didelės įtakos turės ciklo sąlygos, o tai leidžia daryti prielaidą, kad struktūrinių priemonių metinis vidutinis poveikis, kuris remiantis programa yra reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2014 m., yra mažesnis negu Tarybos rekomenduoti 2 procentiniai punktai BVP. Tai patvirtina išvadą, kad valdžios institucijos turėtų būti pasirengusios ne tik įgyvendinti numatytus konsolidavimo priemonių paketus, bet ir imtis papildomų priemonių, jei augimas būtų mažesnis, negu prognozuota programoje. Jei šios rizikos atžvilgiu nebus imtasi tinkamų veiksmų ir nebus visiškai įgyvendinti konsolidavimo planai, biudžeto strategijos gali nepakakti, kad valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti prieš pasibaigiant programos laikotarpiui. Taip pat būtų tikslinga griežtai įgyvendinti programoje numatytą konsolidavimo strategiją, grindžiamą jau turimu dideliu įdirbiu, atsižvelgiant į didelę riziką ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, kylančią dėl numatomų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų pokyčių vidutinės trukmės laikotarpiu ir dėl numatomo staigaus skolos augimo, taip pat dėl galimo poreikio vėl paremti finansų sektorių.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (6). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Airiją pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Airija šios rekomendacijos laikėsi iš dalies. Visų pirma, konsolidavimo pastangos vėlesniais metais nėra pagrįstos bendromis priemonėmis. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (6). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Airiją pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Airija šios rekomendacijos laikėsi iš dalies. Visų pirma, konsolidavimo pastangos vėlesniais metais nėra pagrįstos bendromis priemonėmis.

Daroma bendra išvada, kad Airija greitai ir ryžtingai ėmėsi veiksmų, kad sustabdytų valdžios sektoriaus deficito didėjimą. Nepaisant to, dėl didelio nuosmukio 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas dar labiau padidėjo, bet programoje numatyta, kad jis 2010 m. stabilizuosis ir sieks 11,6 % BVP. Nuo 2011 m. programoje numatomas deficito mažėjimas; jį numatoma sumažinti iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės iki 2014 m. – Tarybos nustatyto perviršinio deficito ištaisymo termino. Skola aukščiausią lygį turėtų pasiekti 2012 m. – maždaug 84 % BVP, o vėliau turėtų pamažu mažėti. Biudžeto rezultatai galėtų būti blogesni, nei siekiama per visą programos laikotarpį, pirmiausia dėl šių priežasčių: i) po 2010 m. numatytos konsolidavimo pastangos nepagrįstos bendromis priemonėmis ir, kaip nurodyta, turės būti peržiūrėtos atsižvelgiant į būsimus biudžetus; ii) programoje pateiktos palankios makroekonominės perspektyvos po 2010 m. ir iii) išlaidų viršijimo 2010 ir vėlesniais metais rizika, taigi strategija, kuri dar nėra apibrėžta, turėtų būti grindžiama išlaidų ribojimu. Atsižvelgiant į tai ir kartu į galimą papildomų paramos priemonių finansų sektoriui poreikį galima daryti prielaidą, kad ir skolos santykis gali būti didesnis, negu numatyta programoje. Nors 2010 m. didelio masto taupymo priemonių paketas iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, bus svarbu spręsti su pirmiau minėta rizika susijusius klausimus – pateikti konsolidavimo strategiją pagrindžiančias priemones ir patvirtinti papildomas konsolidavimo priemones, jei augimas būtų silpnesnis, nei prognozuota programoje, arba jei pasitvirtintų nukrypimo nuo siektinų išlaidų rodiklių rizika. Remiantis jau turimu dideliu įdirbiu, įgyvendinant patikimą fiskalinio konsolidavimo strategiją (o jai įgyvendinti palankesnės sąlygos turėtų būti sudarytos turint tvirtesnę biudžeto sistemą) turėtų būti skatinamas grįžimas prie tvaraus ekonomikos augimo. To siekiant taip pat reikia atkurti konkurencingumą naudojant priemones našumo augimui didinti ir vykdant tinkamą darbo užmokesčio politiką, taip pat padėti perkvalifikuoti naujus bedarbius ir padėti jiems įgyti naujų gebėjimų, kad jie netaptų ilgalaikiais bedarbiais. Siekiant didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, bus svarbu ne tik dėti fiskalinio konsolidavimo pastangas, bet ir vykdyti tolesnes pensijų sistemos reformas. Šios reformos galėtų būti rezultatyviai grindžiamos 2010 m. kovo mėn. dokumentu „Nacionalinė pensijų sistema“.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją, parengtą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba palankiai vertina svarbias konsolidavimo priemones, kurios buvo įgyvendintos, ir ragina Airiją:

| i) | griežtai įgyvendinti 2010 m. biudžetą, o numatytus ateinančių metų konsolidavimo planus paremti konkrečiomis priemonėmis, įtrauktomis į plataus masto konsolidavimo strategiją, kad vadovaujantis rekomendacija, parengta pagal 126 straipsnio 7 dalį, būtų įgyvendinta rekomenduojama vidutinė metinė fiskalinė priemonė, kuri sudarytų 2 % BVP, kartu būti pasirengusi patvirtinti papildomas konsolidavimo priemones, jeigu pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programoje numatytas makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo grindžiama rekomendacija, parengta pagal 126 straipsnio 7 dalį; neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, pasinaudoti visomis galimybėmis, be kita ko, atsirandančiomis dėl geresnių ekonominių sąlygų, kaip nurodyta rekomendacijoje dėl perviršinio deficito procedūros (PDP), kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

griežtai įgyvendinti 2010 m. biudžetą, o numatytus ateinančių metų konsolidavimo planus paremti konkrečiomis priemonėmis, įtrauktomis į plataus masto konsolidavimo strategiją, kad vadovaujantis rekomendacija, parengta pagal 126 straipsnio 7 dalį, būtų įgyvendinta rekomenduojama vidutinė metinė fiskalinė priemonė, kuri sudarytų 2 % BVP, kartu būti pasirengusi patvirtinti papildomas konsolidavimo priemones, jeigu pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programoje numatytas makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo grindžiama rekomendacija, parengta pagal 126 straipsnio 7 dalį; neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, pasinaudoti visomis galimybėmis, be kita ko, atsirandančiomis dėl geresnių ekonominių sąlygų, kaip nurodyta rekomendacijoje dėl perviršinio deficito procedūros (PDP), kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | atsižvelgiant į planuojamą smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, taip pat į tolesnį skolos didėjimą, kuris numatomas programos laikotarpiu, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant tolesnes pensijų sistemos reformas; |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į planuojamą smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, taip pat į tolesnį skolos didėjimą, kuris numatomas programos laikotarpiu, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant tolesnes pensijų sistemos reformas;

| iii) | kad sumažėtų rizika koregavimui, stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį ir atidžiai stebėti, kaip visus metus vykdomi biudžeto tikslai. |
| --- | --- |

iii)

kad sumažėtų rizika koregavimui, stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį ir atidžiai stebėti, kaip visus metus vykdomi biudžeto tikslai.

Airija taip pat raginama kitų atnaujintų stabilumo programų PDP skyriuose pateikti daugiau informacijos apie planą ir bendras priemones, kuriomis grindžiamas vėlesniais metais numatomas konsolidavimas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
   (7)
   (8)

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (8)

  (% potencialiojo BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (10)

  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2009 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. spalio mėn. SP | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2009 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2009 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,1

–1,5

–0,6

1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (8)

(% potencialiojo BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

2009 m. lapkričio mėn. COM (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

34,9

34,4

34,4

33,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

42,0

46,9

49,1

48,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (10)

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2009 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

44,1

65,8

82,9

96,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. spalio mėn. SP

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  Socialinių įmokų padidėjimas atspindi teigiamą 2009 m. balandžio mėn. papildomame biudžete patvirtintų priemonių poveikį. Didėjimas kategorijoje „Kitos pajamos“ atsiras dėl 2010 m. centrinio banko vyriausybei pervesto didesnio pertekliaus, palyginti su 2009 m., didesnių pajamų iš bankų garantinių schemų, taip pat dėl vienkartinio pensijų fondo lėšų pervedimo į valdžios sektorių – 2010 m. tai sudarė 0,6 % BVP, o 2009 m. atlikus panašią operaciją gauta 0,4 % BVP vertės pajamų.

(4)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(5)  Į šiuos reformų planus neatsižvelgta skaičiuojant visuomenės senėjimo poveikį valstybės finansams, aptartą pastraipos pradžioje.

(6)  Visų pirma nominaliojo efektyviojo keitimo kurso duomenų; nepateikti ES BVP augimo ir atitinkamų užsienio rinkų augimo duomenys. Dar svarbiau tai, kad programoje pateiktos pajamų ir išlaidų projekcijos yra techninio pobūdžio duomenys, o ne siektini rodikliai.

(7)  Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozė parengta prieš sudarant biudžetą.

(8)  Duomenys, nurodyti kaip paimti iš 2008 m. stabilumo programos, iš tiesų yra paimti iš minėtos stabilumo programos 2009 m. sausio mėn. papildymo.

(9)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(10)  Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % ir 0,0 % atitinkamai 2008–2010 m.

(11)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,4 % BVP 2009 m. ir 0,6 % 2010 m. (abiem atvejais deficitą mažinančios) pagal naujausią programą ir 0,5 % BVP 2009 m. (deficitą mažinančios) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/13

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Italijos stabilumo programos

2010/C 142/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Italijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Italijos stabilumo programą.

| (2) | Nors nedidelis namų ūkių sektoriaus įsiskolinimas ir palyginti tvirtas finansų sektorius šiek tiek apsaugojo nuo pasaulinės finansų krizės, dėl giliai įsišaknijusių struktūrinių trūkumų, lemiančių nepakankamą našumo augimą, Italijos ekonomika susilpnėjo gerokai prieš pasaulinį nuosmukį. Po penkis ketvirčius trukusio BVP susitraukimo, 2009 m. trečiąjį ketvirtį BVP padidėjo, tačiau ketvirtąjį ketvirtį vėl šiek tiek sumažėjo. Nuosmukio žala darbo rinkai pasireiškė pavėluotai: 2009 m. jo poveikis pasireiškė labiau darbo valandų, o ne dirbančiųjų skaičiaus sumažėjimu, o daugelis dirbančiųjų, ypač labiausiai nukentėjusiame gamybos sektoriuje, galėjo pasinaudoti atlyginimų priedų fondu – jiems buvo mokamos priemokos prie atlyginimų už mažesnį darbo valandų skaičių. Vyriausybės reagavimo į krizę politika buvo tinkama, atsižvelgiant į labai didelę valdžios sektoriaus skolą, esant dideliam nenorui rizikuoti. Nuo 2008 m. paskutiniojo ketvirčio vyriausybė patvirtino keletą priemonių finansų sektoriaus stabilumui paremti, patikimumui atkurti ir su sunkumais susiduriančioms įmonėms ir namų ūkiams padėti. Remiantis vyriausybės skaičiavimais, ekonomikos atkūrimo priemonės visiškai finansuotos perskirsčius esamas lėšas ir padidinus pajamas be jokio poveikio deficitui. Nepaisant vyriausybės racionalios fiskalinės politikos, ekonomikos nuosmukis turėjo reikšmingą poveikį Italijos valstybės finansams. Nuo 2008 iki 2009 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padvigubėjo iki 5,3 % BVP (patvirtinta 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais). Atsižvelgdama į tai ir kartu į labai didelį valdžios sektoriaus skolos santykį, Taryba 2009 m. gruodžio 2 d. nusprendė, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis deficitas ir kad šią padėtį reikia ištaisyti iki 2012 m. Be fiskalinio konsolidavimo, kuris yra būtinas siekiant išlaikyti valstybės finansų tvarumą, pagrindinis Italijos ekonominės politikos uždavinys ateinančiais metais bus skatinti greitą ir tvarų grįžimą prie našumo augimo siekiant atkurti konkurencingumą ir didinti mažą šalies BVP augimo potencialą. Plataus masto struktūrinės reformos yra labai svarbios našumui didinti. Be to, siekiant atkurti konkurencingumą trumpuoju laikotarpiu, reikia taip pat užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida labiau atitiktų našumo raidą. |
| --- | --- |

(2)

Nors nedidelis namų ūkių sektoriaus įsiskolinimas ir palyginti tvirtas finansų sektorius šiek tiek apsaugojo nuo pasaulinės finansų krizės, dėl giliai įsišaknijusių struktūrinių trūkumų, lemiančių nepakankamą našumo augimą, Italijos ekonomika susilpnėjo gerokai prieš pasaulinį nuosmukį. Po penkis ketvirčius trukusio BVP susitraukimo, 2009 m. trečiąjį ketvirtį BVP padidėjo, tačiau ketvirtąjį ketvirtį vėl šiek tiek sumažėjo. Nuosmukio žala darbo rinkai pasireiškė pavėluotai: 2009 m. jo poveikis pasireiškė labiau darbo valandų, o ne dirbančiųjų skaičiaus sumažėjimu, o daugelis dirbančiųjų, ypač labiausiai nukentėjusiame gamybos sektoriuje, galėjo pasinaudoti atlyginimų priedų fondu – jiems buvo mokamos priemokos prie atlyginimų už mažesnį darbo valandų skaičių. Vyriausybės reagavimo į krizę politika buvo tinkama, atsižvelgiant į labai didelę valdžios sektoriaus skolą, esant dideliam nenorui rizikuoti. Nuo 2008 m. paskutiniojo ketvirčio vyriausybė patvirtino keletą priemonių finansų sektoriaus stabilumui paremti, patikimumui atkurti ir su sunkumais susiduriančioms įmonėms ir namų ūkiams padėti. Remiantis vyriausybės skaičiavimais, ekonomikos atkūrimo priemonės visiškai finansuotos perskirsčius esamas lėšas ir padidinus pajamas be jokio poveikio deficitui. Nepaisant vyriausybės racionalios fiskalinės politikos, ekonomikos nuosmukis turėjo reikšmingą poveikį Italijos valstybės finansams. Nuo 2008 iki 2009 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padvigubėjo iki 5,3 % BVP (patvirtinta 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais). Atsižvelgdama į tai ir kartu į labai didelį valdžios sektoriaus skolos santykį, Taryba 2009 m. gruodžio 2 d. nusprendė, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis deficitas ir kad šią padėtį reikia ištaisyti iki 2012 m. Be fiskalinio konsolidavimo, kuris yra būtinas siekiant išlaikyti valstybės finansų tvarumą, pagrindinis Italijos ekonominės politikos uždavinys ateinančiais metais bus skatinti greitą ir tvarų grįžimą prie našumo augimo siekiant atkurti konkurencingumą ir didinti mažą šalies BVP augimo potencialą. Plataus masto struktūrinės reformos yra labai svarbios našumui didinti. Be to, siekiant atkurti konkurencingumą trumpuoju laikotarpiu, reikia taip pat užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida labiau atitiktų našumo raidą.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip pat nukentėjo gamybos apimties lygio potencialas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Italijai svarbu imtis reformų konkurencijos rinkoje, verslo sąlygų, viešųjų paslaugų kokybės ir darbo rinkos veikimo srityse, įskaitant socialinių išlaidų perskirstymą siekiant išsamesnės ir vienodesnės bedarbio pašalpų sistemos. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip pat nukentėjo gamybos apimties lygio potencialas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Italijai svarbu imtis reformų konkurencijos rinkoje, verslo sąlygų, viešųjų paslaugų kokybės ir darbo rinkos veikimo srityse, įskaitant socialinių išlaidų perskirstymą siekiant išsamesnės ir vienodesnės bedarbio pašalpų sistemos.

| (4) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatyta, kad 2010 m. realiojo BVP augimas vėl bus teigiamas ir sieks 1,1 %, palyginti su – 4,8 % 2009 m. (– 5 % remiantis 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais), o per likusį programos laikotarpį augimas paspartės iki 2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas optimistinėmis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Užimtumo augimo ir nedarbo lygio projekcijos yra labiau optimistinės nei Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje ir atitinka programoje pateiktas didesnio realiojo BVP augimo projekcijas. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatyta, kad 2010 m. realiojo BVP augimas vėl bus teigiamas ir sieks 1,1 %, palyginti su – 4,8 % 2009 m. (– 5 % remiantis 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais), o per likusį programos laikotarpį augimas paspartės iki 2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas optimistinėmis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Užimtumo augimo ir nedarbo lygio projekcijos yra labiau optimistinės nei Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje ir atitinka programoje pateiktas didesnio realiojo BVP augimo projekcijas.

| (5) | Programoje pateiktais skaičiavimais, valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. siekė 5,3 % BVP. Reikšmingas pablogėjimas, palyginti su 2,7 % BVP deficitu 2008 m., iš esmės rodo krizės poveikį valstybės finansams. Laikantis Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP) priimta keletas ekonomikos atkūrimo priemonių paketų – jų bendras poveikis siekia apie 0,7 % BVP 2009 m., ir, anot valdžios institucijų, šios priemonės visiškai finansuotos perskirsčius esamas lėšas ir papildomas pajamas. Remiantis programa, jau 2010 m. numatoma šiek tiek ribojamoji fiskalinė politika, kuri 2011 ir 2012 m. bus gerokai labiau ribojamoji, siekiant perviršinį deficitą panaikinti iki 2012 m. Tai iš esmės atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, kartu atsižvelgiant į labai didelį valdžios sektoriaus skolos santykį. |
| --- | --- |

(5)

Programoje pateiktais skaičiavimais, valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. siekė 5,3 % BVP. Reikšmingas pablogėjimas, palyginti su 2,7 % BVP deficitu 2008 m., iš esmės rodo krizės poveikį valstybės finansams. Laikantis Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP) priimta keletas ekonomikos atkūrimo priemonių paketų – jų bendras poveikis siekia apie 0,7 % BVP 2009 m., ir, anot valdžios institucijų, šios priemonės visiškai finansuotos perskirsčius esamas lėšas ir papildomas pajamas. Remiantis programa, jau 2010 m. numatoma šiek tiek ribojamoji fiskalinė politika, kuri 2011 ir 2012 m. bus gerokai labiau ribojamoji, siekiant perviršinį deficitą panaikinti iki 2012 m. Tai iš esmės atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, kartu atsižvelgiant į labai didelį valdžios sektoriaus skolos santykį.

| (6) | Programoje numatoma, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės 0,3 procentinio punkto BVP ir sieks 5,0 % BVP, kuris nominaliąja verte gali būti laikomas iš esmės atitinkančiu 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Numatoma, kad pajamų ir BVP santykis sumažės 0,5 procentinio punkto taip pat dėl pasibaigusio vienkartinių pajamas didinančių priemonių poveikio 2009 m. Planuojamas gerokai didesnis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas – 0,8 procentinio punkto BVP – daugiausia dėl išlaidų ribojimo, patvirtinto 2008 m. vasarą priimtame 2009–2011 m. fiskalinių priemonių pakete. Tą rodo lėtėjantis pirminių išlaidų augimas (numatoma, kad jos 2010 m. padidės tik 0,6 %), be kita ko, ir mažėjančios valstybės investicijos, kurios 2009 m. didėjo. Be 2008 m. patvirtintame 2009–2011 m. fiskalinių priemonių pakete numatytų priemonių, 2010 m. biudžete numatyta keletas priemonių, ir, anot valdžios institucijų, jo poveikis biudžeto būklei bus neutralus. Jame yra keletas naujų ekspansinių priemonių, kurių vertė – apie 0,4 % BVP ir kurios skirtos mažas pajamas gaunantiems dirbantiesiems remti ir papildomų sveikatos ir socialinių išlaidų, taip pat užsienyje vykdomų karinių misijų finansavimui užtikrinti. Pagrindinis finansavimo šaltinis – vienkartinės pajamos iš specialaus mokesčio neteisėtai ekspatrijuotam turtui (scudo fiscale), užfiksuotos 2009 m. (0,35 % BVP), nes atsižvelgus į su tuo susijusį teigiamą rezultatą priimtas sprendimas, įtrauktas į 2010 m. biudžetą, atidėti nuo 2009 m. iki 2010 m. tam tikrų pajamų mokesčių, kurių vertė – apie 0,25 % BVP, surinkimą.
  Papildomos ekspansinės priemonės reiškia, kad šiek tiek nukrypta nuo 2010 m. rekomendacijų, nors reikia pripažinti, kad jų vertė nedidelė, ir, remiantis valdžios institucijų skaičiavimais, jos yra visiškai finansuotos vienkartinėmis iš scudo fiscale gautomis pajamomis. 2009 m. 0,25 procentinio punkto BVP pablogėjęs struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, skaičiuojant pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 m. turėtų pagerėti 0,5 procentinio punkto daugiausia dėl išlaidų ribojimo. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatoma, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės 0,3 procentinio punkto BVP ir sieks 5,0 % BVP, kuris nominaliąja verte gali būti laikomas iš esmės atitinkančiu 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Numatoma, kad pajamų ir BVP santykis sumažės 0,5 procentinio punkto taip pat dėl pasibaigusio vienkartinių pajamas didinančių priemonių poveikio 2009 m. Planuojamas gerokai didesnis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas – 0,8 procentinio punkto BVP – daugiausia dėl išlaidų ribojimo, patvirtinto 2008 m. vasarą priimtame 2009–2011 m. fiskalinių priemonių pakete. Tą rodo lėtėjantis pirminių išlaidų augimas (numatoma, kad jos 2010 m. padidės tik 0,6 %), be kita ko, ir mažėjančios valstybės investicijos, kurios 2009 m. didėjo. Be 2008 m. patvirtintame 2009–2011 m. fiskalinių priemonių pakete numatytų priemonių, 2010 m. biudžete numatyta keletas priemonių, ir, anot valdžios institucijų, jo poveikis biudžeto būklei bus neutralus. Jame yra keletas naujų ekspansinių priemonių, kurių vertė – apie 0,4 % BVP ir kurios skirtos mažas pajamas gaunantiems dirbantiesiems remti ir papildomų sveikatos ir socialinių išlaidų, taip pat užsienyje vykdomų karinių misijų finansavimui užtikrinti. Pagrindinis finansavimo šaltinis – vienkartinės pajamos iš specialaus mokesčio neteisėtai ekspatrijuotam turtui (scudo fiscale), užfiksuotos 2009 m. (0,35 % BVP), nes atsižvelgus į su tuo susijusį teigiamą rezultatą priimtas sprendimas, įtrauktas į 2010 m. biudžetą, atidėti nuo 2009 m. iki 2010 m. tam tikrų pajamų mokesčių, kurių vertė – apie 0,25 % BVP, surinkimą.

Papildomos ekspansinės priemonės reiškia, kad šiek tiek nukrypta nuo 2010 m. rekomendacijų, nors reikia pripažinti, kad jų vertė nedidelė, ir, remiantis valdžios institucijų skaičiavimais, jos yra visiškai finansuotos vienkartinėmis iš scudo fiscale gautomis pajamomis. 2009 m. 0,25 procentinio punkto BVP pablogėjęs struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, skaičiuojant pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 m. turėtų pagerėti 0,5 procentinio punkto daugiausia dėl išlaidų ribojimo.

| (7) | Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2012 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės – tokį perviršinio deficito panaikinimo terminą buvo nustačiusi Taryba, o 2011 ir 2012 m. siektini deficito rodikliai – atitinkamai 3,9 % ir 2,7 % BVP. Kad pasiektų užsibrėžtus tikslus, vyriausybė numato papildomas konsolidavimo pastangas, be tų, kurios patvirtintos priimant 2009–2011 m. fiskalinių priemonių paketą. papildomos konsolidavimo pastangos sudarys 0,4 procentinio punkto BVP 2011 m. ir dar 0,8 procentinio punkto BVP 2012 m. Nepateikta informacijos apie bendras priemones, nesusijusias su minėtomis papildomomis konsolidavimo pastangomis, dėl to sunku vertinti bendrą numatyto koregavimo plano struktūrą. Numatyta, kad pirminis balansas 2011 m. sieks 1,3 % BVP, o 2012 m. – 2,7 % BVP. Numatytas metinis konsolidavimas 2011 m. sieks 0,5 procentinio punkto BVP, o 2012 m. – 3⁄4 procentinio punkto BVP. Taigi, biudžeto koregavimas programos laikotarpiu yra kažkiek nukeltas į programos laikotarpio pabaigą. Programoje patvirtintas įsipareigojimas pasiekti vidutinės trukmės tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus. tačiau programoje nenumatyta, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2012 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės – tokį perviršinio deficito panaikinimo terminą buvo nustačiusi Taryba, o 2011 ir 2012 m. siektini deficito rodikliai – atitinkamai 3,9 % ir 2,7 % BVP. Kad pasiektų užsibrėžtus tikslus, vyriausybė numato papildomas konsolidavimo pastangas, be tų, kurios patvirtintos priimant 2009–2011 m. fiskalinių priemonių paketą. papildomos konsolidavimo pastangos sudarys 0,4 procentinio punkto BVP 2011 m. ir dar 0,8 procentinio punkto BVP 2012 m. Nepateikta informacijos apie bendras priemones, nesusijusias su minėtomis papildomomis konsolidavimo pastangomis, dėl to sunku vertinti bendrą numatyto koregavimo plano struktūrą. Numatyta, kad pirminis balansas 2011 m. sieks 1,3 % BVP, o 2012 m. – 2,7 % BVP. Numatytas metinis konsolidavimas 2011 m. sieks 0,5 procentinio punkto BVP, o 2012 m. – 3⁄4 procentinio punkto BVP. Taigi, biudžeto koregavimas programos laikotarpiu yra kažkiek nukeltas į programos laikotarpio pabaigą. Programoje patvirtintas įsipareigojimas pasiekti vidutinės trukmės tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus. tačiau programoje nenumatyta, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu.

| (8) | Apskritai biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei programoje numatomi siektini rezultatai. Tokia galimybė didėja vėlesniais programos metais. Pirma, visą 2010–2012 m. laikotarpį realiojo BVP augimas gali būti mažesnis, nei numatyta programoje. Tokiomis aplinkybėmis iš programoje atliktos jautrumo analizės matyti, kad jei programos laikotarpiu metinis BVP augimas būtų 0,5 % mažesnis, iki 2012 m. nominalusis deficitas padidėtų 0,7 procentinio punkto BVP (būtų 3,4 % BVP, palyginti su siektinu 2,7 % BVP), ir dėl poveikio potencialiam augimui 2010–2012 m. laikotarpiu bendras struktūrinis koregavimas būtų 0,5 procentinio punkto mažesnis. Antra, 2011 ir 2012 m. siektini biudžeto rodikliai priklausys nuo tolesnių konsolidavimo pastangų detalizavimo ir įgyvendinimo, bet programoje nėra išvardytos bendros priemonės, pagrindžiančios šį numatomą papildomą koregavimą, palyginti su programoje pateiktu tendencijų scenarijumi, kuris grindžiamas prielaida, kad teisės aktai nesikeis. Be to, programoje pateikiamos mažesnių faktinių išlaidų tendencijos, vadinasi biudžeto tikslams pasiekti nurodoma mažesnė būtinų konsolidavimo priemonių apimtis. Trečia, net prieš svarstant reikalingas papildomas konsolidavimo priemones, tendencijų projekcijas, kurios apima 2008 m. vasarą priimtą 2009–2011 m. fiskalinių priemonių paketą, įgyvendinti bus labai sunku, nes jau pastarosiomis priemonėmis numatomas labai reikšmingas išlaidų ribojimas. Šiomis aplinkybėmis ir iš ankstesnių rezultatų matyti, kad negalima atmesti centrinio ir vietos lygmens išlaidų viršijimo galimybės, ypač einamųjų pirminių išlaidų, kurios per praėjusius dešimt metų padidėjo vidutiniškai apie 4,5 %. Norint nenukrypti nuo griežtų išlaidų tikslų, nustatytų 2008 m. vasarą priimtame fiskalinių priemonių pakete, reikės dėti daugiau pastangų išlaidoms mažinti, veiksmingumui didinti ir paslaugų kokybei gerinti. |
| --- | --- |

(8)

Apskritai biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei programoje numatomi siektini rezultatai. Tokia galimybė didėja vėlesniais programos metais. Pirma, visą 2010–2012 m. laikotarpį realiojo BVP augimas gali būti mažesnis, nei numatyta programoje. Tokiomis aplinkybėmis iš programoje atliktos jautrumo analizės matyti, kad jei programos laikotarpiu metinis BVP augimas būtų 0,5 % mažesnis, iki 2012 m. nominalusis deficitas padidėtų 0,7 procentinio punkto BVP (būtų 3,4 % BVP, palyginti su siektinu 2,7 % BVP), ir dėl poveikio potencialiam augimui 2010–2012 m. laikotarpiu bendras struktūrinis koregavimas būtų 0,5 procentinio punkto mažesnis. Antra, 2011 ir 2012 m. siektini biudžeto rodikliai priklausys nuo tolesnių konsolidavimo pastangų detalizavimo ir įgyvendinimo, bet programoje nėra išvardytos bendros priemonės, pagrindžiančios šį numatomą papildomą koregavimą, palyginti su programoje pateiktu tendencijų scenarijumi, kuris grindžiamas prielaida, kad teisės aktai nesikeis. Be to, programoje pateikiamos mažesnių faktinių išlaidų tendencijos, vadinasi biudžeto tikslams pasiekti nurodoma mažesnė būtinų konsolidavimo priemonių apimtis. Trečia, net prieš svarstant reikalingas papildomas konsolidavimo priemones, tendencijų projekcijas, kurios apima 2008 m. vasarą priimtą 2009–2011 m. fiskalinių priemonių paketą, įgyvendinti bus labai sunku, nes jau pastarosiomis priemonėmis numatomas labai reikšmingas išlaidų ribojimas. Šiomis aplinkybėmis ir iš ankstesnių rezultatų matyti, kad negalima atmesti centrinio ir vietos lygmens išlaidų viršijimo galimybės, ypač einamųjų pirminių išlaidų, kurios per praėjusius dešimt metų padidėjo vidutiniškai apie 4,5 %. Norint nenukrypti nuo griežtų išlaidų tikslų, nustatytų 2008 m. vasarą priimtame fiskalinių priemonių pakete, reikės dėti daugiau pastangų išlaidoms mažinti, veiksmingumui didinti ir paslaugų kokybei gerinti.

| (9) | Bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis gerokai viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad iki 2010 m. jis toliau didės. Programoje apskaičiuota, kad 2008 m. padidėjęs skolos santykis 2009 m. išaugo 9,3 procentinio punkto ir siekė 115,1 % BVP (115,8 % remiantis 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais) daugiausia dėl didelės palūkanų naštos ir staigaus realiojo BVP susitraukimo, kurį tik iš dalies atsvėrė vis dar didelis BVP defliatoriaus poveikis. Skola padidėjo ir dėl pirmą kartą nuo 1991 m. užfiksuoto neigiamo pirminio balanso, taip pat dėl atsargų ir srautų koregavimo, daugiausia sietino su iždo dėl atsargumo vykdomu likvidaus turto kaupimu. Programoje numatoma, kad 2010 m. skolos santykis dar padidės 1,8 procentinio punkto, nes su palūkanų našta sietiną skolą didinantį poveikį tik iš dalies atsveria numatomas teigiamas realiojo BVP augimas ir BVP defliatorius. Numatoma, kad skolos santykis 2011 ir 2012 m. mažės iki 114,6 % BVP, daugiausia dėl numatomo teigiamo pirminio balanso ir numatomo spartesnio realiojo BVP augimo. Greičiausiai skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, nei numatyta programoje, ypač po 2010 m., atsižvelgiant į biudžeto konsolidavimui nustatytą riziką, kuri dar labiau padidėja dėl mažiau optimistinės, nei numatyta programoje, realiojo BVP augimo galimybės. |
| --- | --- |

(9)

Bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis gerokai viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad iki 2010 m. jis toliau didės. Programoje apskaičiuota, kad 2008 m. padidėjęs skolos santykis 2009 m. išaugo 9,3 procentinio punkto ir siekė 115,1 % BVP (115,8 % remiantis 2010 m. kovo 1 d. statistikos biuro paskelbtais skaičiavimais) daugiausia dėl didelės palūkanų naštos ir staigaus realiojo BVP susitraukimo, kurį tik iš dalies atsvėrė vis dar didelis BVP defliatoriaus poveikis. Skola padidėjo ir dėl pirmą kartą nuo 1991 m. užfiksuoto neigiamo pirminio balanso, taip pat dėl atsargų ir srautų koregavimo, daugiausia sietino su iždo dėl atsargumo vykdomu likvidaus turto kaupimu. Programoje numatoma, kad 2010 m. skolos santykis dar padidės 1,8 procentinio punkto, nes su palūkanų našta sietiną skolą didinantį poveikį tik iš dalies atsveria numatomas teigiamas realiojo BVP augimas ir BVP defliatorius. Numatoma, kad skolos santykis 2011 ir 2012 m. mažės iki 114,6 % BVP, daugiausia dėl numatomo teigiamo pirminio balanso ir numatomo spartesnio realiojo BVP augimo. Greičiausiai skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, nei numatyta programoje, ypač po 2010 m., atsižvelgiant į biudžeto konsolidavimui nustatytą riziką, kuri dar labiau padidėja dėl mažiau optimistinės, nei numatyta programoje, realiojo BVP augimo galimybės.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį bei apims planuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir laikantis tos pačios politikos, yra pakankama, siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį bei apims planuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir laikantis tos pačios politikos, yra pakankama, siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra neabejotinai mažesnis už ES vidurkį – visapusiškai įgyvendinus patvirtintas reformas pensijų išlaidos didėja mažiau nei vidutiniškai ES. Vis dėlto pensijų išlaidos BVP dalies išraiška išlieka vienos didžiausių ES. Remiantis programos skaičiavimais, 2009 m. biudžeto būklė nebus pakankama siekiant stabilizuoti esamą skolos santykį. Todėl pasiektas didelis pirminis perteklius padėtų mažinti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip vidutinė. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra neabejotinai mažesnis už ES vidurkį – visapusiškai įgyvendinus patvirtintas reformas pensijų išlaidos didėja mažiau nei vidutiniškai ES. Vis dėlto pensijų išlaidos BVP dalies išraiška išlieka vienos didžiausių ES. Remiantis programos skaičiavimais, 2009 m. biudžeto būklė nebus pakankama siekiant stabilizuoti esamą skolos santykį. Todėl pasiektas didelis pirminis perteklius padėtų mažinti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip vidutinė.

| (12) | Fiskalinis valdymas Italijoje labai pagerėjo prisijungus prie euro zonos dėl biudžetinių apribojimų, nustatytų Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu. Vis dėlto dar yra tobulintinų fiskalinės sistemos aspektų. Neseniai imtasi kelių iniciatyvų siekiant gerinti fiskalinį valdymą Italijoje. Pirma, atsižvelgdama į tradicinę trumpalaikę biudžeto planų perspektyvą, 2008 m. vasarą vyriausybė patvirtino trejų metų priemonių paketą, kuriame nurodyti ne tik siektini metiniai rodikliai pagal atskirus išlaidų ir pajamų straipsnius, bet ir bendros priemonės, reikalingos jiems pasiekti. Valdžios institucijų nuomone, ši patirtis nepasikartojo 2010 m. biudžeto atveju, atsižvelgiant į su ekonominiu nuosmukiu susijusį netikrumą. Vis dėlto 2009 m. priimtame pagrindų įstatyme dėl biudžeto procedūros reformos teisiškai įtvirtintas trejų metų biudžeto planas. Antras patobulinimas buvo susijęs su valstybės biudžeto struktūros supaprastinimu, leidžiančiu paprasčiau paskirstyti išteklius labiau atsižvelgiant į politikos tikslus.
  Trečia, imtasi tam tikrų veiksmų išlaidų priežiūrai gerinti – ministerijų lygmeniu vykdant išsamias išlaidų peržiūras. Be to, du minėti patobulinimai įtraukti į pagrindų įstatymą siekiant užtikrinti, kad jie būtų neatsiejamu biudžeto procedūros elementu. Lieka įsitikinti, ar praktiškai įgyvendinant reformą (tai truks kelerius metus) bus pasiekti planuoti rezultatai, turint omenyje geresnę išlaidų kontrolę ir fiskalinį valdymą. Ateityje didžiausias uždavinys fiskalinio valdymo srityje – apibrėžti ir įgyvendinti naują fiskalinio federalizmo sistemą, siekiant užtikrinti vietos valdžios institucijų atskaitomybę ir skatinti veiksmingumą. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalinis valdymas Italijoje labai pagerėjo prisijungus prie euro zonos dėl biudžetinių apribojimų, nustatytų Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu. Vis dėlto dar yra tobulintinų fiskalinės sistemos aspektų. Neseniai imtasi kelių iniciatyvų siekiant gerinti fiskalinį valdymą Italijoje. Pirma, atsižvelgdama į tradicinę trumpalaikę biudžeto planų perspektyvą, 2008 m. vasarą vyriausybė patvirtino trejų metų priemonių paketą, kuriame nurodyti ne tik siektini metiniai rodikliai pagal atskirus išlaidų ir pajamų straipsnius, bet ir bendros priemonės, reikalingos jiems pasiekti. Valdžios institucijų nuomone, ši patirtis nepasikartojo 2010 m. biudžeto atveju, atsižvelgiant į su ekonominiu nuosmukiu susijusį netikrumą. Vis dėlto 2009 m. priimtame pagrindų įstatyme dėl biudžeto procedūros reformos teisiškai įtvirtintas trejų metų biudžeto planas. Antras patobulinimas buvo susijęs su valstybės biudžeto struktūros supaprastinimu, leidžiančiu paprasčiau paskirstyti išteklius labiau atsižvelgiant į politikos tikslus.

Trečia, imtasi tam tikrų veiksmų išlaidų priežiūrai gerinti – ministerijų lygmeniu vykdant išsamias išlaidų peržiūras. Be to, du minėti patobulinimai įtraukti į pagrindų įstatymą siekiant užtikrinti, kad jie būtų neatsiejamu biudžeto procedūros elementu. Lieka įsitikinti, ar praktiškai įgyvendinant reformą (tai truks kelerius metus) bus pasiekti planuoti rezultatai, turint omenyje geresnę išlaidų kontrolę ir fiskalinį valdymą. Ateityje didžiausias uždavinys fiskalinio valdymo srityje – apibrėžti ir įgyvendinti naują fiskalinio federalizmo sistemą, siekiant užtikrinti vietos valdžios institucijų atskaitomybę ir skatinti veiksmingumą.

| (13) | Nors pensijų reformų įgyvendinimas ir 2009 m. pradėtas laipsniškas pensinio amžiaus didinimas valstybės tarnyboje dirbančioms moterims yra teigiami pokyčiai, didelės pensijų išlaidos turi įtakos socialinių išlaidų struktūrai. Tai daro neigiamą poveikį kitoms socialinėms išlaidoms ir produktyvesnėms išlaidoms, skirtoms mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai remti, ir savo ruožtu gali neigiamai paveikti augimo potencialą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad konsolidavimo strategija programos laikotarpiu priklauso nuo išlaidomis grindžiamo koregavimo, reikia labai padidinti veiksmingumą, kad nekiltų pavojaus dėl teikiamų paslaugų lygio ir kokybės. Dėl neseniai pradėtų viešojo administravimo našumo ir išlaidų veiksmingumo gerinimo veiksmų ir pastangų siekiant reformuoti aukštesniojo vidurinio išsilavinimo programos organizavimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu galimi teigiami biudžeto rezultatai. |
| --- | --- |

(13)

Nors pensijų reformų įgyvendinimas ir 2009 m. pradėtas laipsniškas pensinio amžiaus didinimas valstybės tarnyboje dirbančioms moterims yra teigiami pokyčiai, didelės pensijų išlaidos turi įtakos socialinių išlaidų struktūrai. Tai daro neigiamą poveikį kitoms socialinėms išlaidoms ir produktyvesnėms išlaidoms, skirtoms mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai remti, ir savo ruožtu gali neigiamai paveikti augimo potencialą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad konsolidavimo strategija programos laikotarpiu priklauso nuo išlaidomis grindžiamo koregavimo, reikia labai padidinti veiksmingumą, kad nekiltų pavojaus dėl teikiamų paslaugų lygio ir kokybės. Dėl neseniai pradėtų viešojo administravimo našumo ir išlaidų veiksmingumo gerinimo veiksmų ir pastangų siekiant reformuoti aukštesniojo vidurinio išsilavinimo programos organizavimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu galimi teigiami biudžeto rezultatai.

| (14) | Apskritai programoje pateikta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, susijusią su siektinais deficito rodikliais, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijų. Visų pirma 2011–2012 m. siektini deficito rodikliai turi būti paremti konkrečiomis priemonėmis, o viso laikotarpio planai turi būti pakankamai sugriežtinti siekiant valdyti riziką, kylančią dėl galimo mažiau optimistinio BVP augimo ir galimų nukrypimų nuo siektinų išlaidų rodiklių. Panaši išvada daroma dėl programoje numatytų struktūrinių priemonių, kurių gali nepakakti atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Jei šios rizikos atžvilgiu nebus imtasi tinkamų veiksmų ir nebus visiškai įgyvendintas konsolidavimo planas, biudžeto strategijos gali nepakakti, kad labai didelis valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti 2011–2012 m. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje pateikta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, susijusią su siektinais deficito rodikliais, biudžeto strategija gali nebeatitikti Tarybos rekomendacijų. Visų pirma 2011–2012 m. siektini deficito rodikliai turi būti paremti konkrečiomis priemonėmis, o viso laikotarpio planai turi būti pakankamai sugriežtinti siekiant valdyti riziką, kylančią dėl galimo mažiau optimistinio BVP augimo ir galimų nukrypimų nuo siektinų išlaidų rodiklių. Panaši išvada daroma dėl programoje numatytų struktūrinių priemonių, kurių gali nepakakti atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Jei šios rizikos atžvilgiu nebus imtasi tinkamų veiksmų ir nebus visiškai įgyvendintas konsolidavimo planas, biudžeto strategijos gali nepakakti, kad labai didelis valdžios sektoriaus skolos santykis vėl imtų mažėti 2011–2012 m.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Italiją pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Italija šios rekomendacijos laikėsi iš dalies, nes nebuvo pateikta informacijos apie bendras priemones, reikalingas papildomam numatytam konsolidavimui užtikrinti 2011–2012 m. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Italiją pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Italija šios rekomendacijos laikėsi iš dalies, nes nebuvo pateikta informacijos apie bendras priemones, reikalingas papildomam numatytam konsolidavimui užtikrinti 2011–2012 m.

Daroma bendra išvada, kad pagal programą deficitas šiek tiek sumažės – iki 5 % BVP 2010 m., palyginti su 5,3 % 2009 m., dėl 2008 m. vasarą priimto išlaidomis grindžiamo koregavimo, kuris patvirtintas 2010 m. biudžete. Paskui deficito santykis turėtų sumažėti iki mažesnės negu 3 % BVP ribos 2012 m. – tokį perviršinio deficito panaikinimo terminą yra nustačiusi Taryba. Strategija grindžiama tuo, kad i) 2009–2011 m. bus toliau įgyvendinamas išlaidomis grindžiamas koregavimas, patvirtintas 2008 m. vasarą; ir ii) kad bus dedamos papildomos konsolidavimo pastangos, kurios sieks 0,4 procentinio punkto BVP 2011 m. ir dar 0,8 procentinio punkto BVP 2012 m., tačiau kurios nėra pagrįstomis bendromis priemonėmis. Numatoma, kad bendrosios skolos santykis padidės nuo kiek daugiau nei 115 % BVP 2009 m. iki maždaug 117 % BVP 2010 m. Vėliau šis santykis turėtų sumažėti iki 114,6 % BVP 2012 m., o tai atitinka numatytus siektinus biudžeto rodiklius ir ekonomikos augimo prielaidas. Vis dėlto deficito ir skolos santykiai gali būti didesni už siektinus. Apskritai programoje pateiktos makroekonominės prielaidos yra optimistinės. Be to, kad nenurodytos bendros priemonės, kuriomis grindžiamas numatomas papildomas konsolidavimas, tendencijų projekcijas bus labai sunku įgyvendinti, nes ir taip numatomas labai reikšmingas išlaidų ribojimas. Šiomis aplinkybėmis ir iš ankstesnių rezultatų matyti, kad negalima atmesti išlaidų viršijimo galimybės. Didžiausias uždavinys fiskalinio valdymo srityje – įgyvendinti biudžeto procedūros reformą ir fiskalinio federalizmo taisykles taip, kad būtų pagerinta vietos valdžios institucijų atskaitomybė ir užtikrinta fiskalinė drausmė. Be fiskalinio konsolidavimo, kuris yra būtinas siekiant išlaikyti valstybės finansų tvarumą, kartu atsižvelgiant į labai didelį skolos santykį, Italijos ekonominės politikos pagrindinis uždavinys ateinančiais metais bus skatinti greitą ir tvarų grįžimą prie našumo augimo siekiant atkurti konkurencingumą ir didinti mažą šalies BVP augimo potencialą.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Italija raginama:

| i) | griežtai įgyvendinti numatomą biudžeto koregavimą, visų pirma, kaip planuota, 2010 m. vykdyti fiskalinį konsolidavimą, o 2011 ir 2012 m. numatomą konsolidavimą paremti konkrečiomis priemonėmis, kartu būti pasirengusi patvirtinti reikalingas konsolidavimo priemones, jei pasitvirtintų makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; pasinaudoti, kaip nurodyta EDP rekomendacijoje, visomis galimybėmis, neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, kartu ir geresnėmis ekonominėmis sąlygomis, kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

griežtai įgyvendinti numatomą biudžeto koregavimą, visų pirma, kaip planuota, 2010 m. vykdyti fiskalinį konsolidavimą, o 2011 ir 2012 m. numatomą konsolidavimą paremti konkrečiomis priemonėmis, kartu būti pasirengusi patvirtinti reikalingas konsolidavimo priemones, jei pasitvirtintų makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; pasinaudoti, kaip nurodyta EDP rekomendacijoje, visomis galimybėmis, neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, kartu ir geresnėmis ekonominėmis sąlygomis, kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | užtikrinti, kad įgyvendinus biudžeto procedūros reformą pagerėtų išlaidų kontrolės sąlygos ir būtų paremtas patikimų valstybės finansų užtikrinimo tikslas, ir kad fiskalinio federalizmo taisyklėmis būtų pagerinta vietos valdžios institucijų atskaitomybė ir skatinamas veiksmingumas. |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad įgyvendinus biudžeto procedūros reformą pagerėtų išlaidų kontrolės sąlygos ir būtų paremtas patikimų valstybės finansų užtikrinimo tikslas, ir kad fiskalinio federalizmo taisyklėmis būtų pagerinta vietos valdžios institucijų atskaitomybė ir skatinamas veiksmingumas.

Italija taip pat raginama geriau laikytis elgesio kodekse nustatytų duomenų reikalavimų, atsižvelgdama į pajamų ir išlaidų projekcijų vėlesniais programos metais orientacinį pobūdį, ir kitų atnaujintų stabilumo programų PDP skyriuje pateikti daugiau informacijos apie bendras priemones, kuriomis grindžiamas tais metais numatomas konsolidavimas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | nėra duomenų |
| 2009 m. vasario mėn. SP | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,0

–4,7

0,7

1,4

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

–0,6

–2,0

0,3

1,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,5

0,8

1,8

2,0

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

3,5

1,2

1,7

2,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

46,0

46,3

45,5

45,4

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

46,4

46,8

46,8

46,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

48,8

51,6

50,8

50,5

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

49,0

50,5

50,0

49,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,4

–0,5

–0,6

0,1

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

2,5

1,3

1,9

2,6

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

105,8

114,6

116,7

117,8

nėra duomenų

2009 m. vasario mėn. SP

105,9

110,5

112,0

111,6

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę ir 2010 m. vasario mėn. tarpinę prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma programoje nenurodytos bendros priemonės, kuriomis grindžiamas numatomas papildomas konsolidavimas, reikalingas tam, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiekti biudžeto tikslai. Todėl programoje pateikti 2011 ir 2012 m. išlaidų ir pajamų santykiai neatitinka siektinų biudžeto rodiklių. Be to, nepateikti neprivalomi duomenys, susiję su valdžios sektoriaus išlaidomis pagal funkcijas (elgesio kodekso 2 priedo 3 lentelė) ir likvidžiu finansiniu turtu ir grynąja finansine skola (elgesio kodekso 2 priedo 4 lentelė).

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % ir 0,7 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Programoje pateikti pajamų ir išlaidų duomenys yra tendencijos remiantis prielaida, kad teisės aktai nesikeis. Siektini valdžios sektoriaus balanso rodikliai apima papildomas priemones, kurių teigiamas poveikis yra 0,4 % BVP 2011 m. ir 0,8 % 2012 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,2 % BVP 2008 m., 0,6 % 2009 m. ir 0,1 % 2010 m.; pagal naujausią programą visos deficitą mažinančios. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,2 % BVP 2008 ir 2009 m. (deficitą mažinančios); 0 % 2010 m. ir 0,1 % BVP 2011 m. (deficitą didinančios).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/19

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Latvijos konvergencijos programos

2010/C 142/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2009–2012 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2009–2012 m. laikotarpį.

| (2) | Pasaulinė finansų krizė sustiprino smūgį, kurį Latvija patyrė į priešingą pusę pasikeitus vidaus skolinimo ir būsto kainų augimo tendencijoms, nes sumažėjo kreditavimo galimybės ir buvo sugriežtintos kreditavimo sąlygos. Tuo pačiu metu išorės rinkų nuosmukis turėjo neigiamos įtakos užsienio prekybai atviram sektoriui. Be to, tam tikrų pagrindinių prekybos partnerių valiutų nuvertėjimas dar labiau pablogino ankstesniais metais sumažėjusį konkurencingumą.
  Latvijos finansų rinkos ir bankininkystės sektorius nuo 2008 m. spalio mėn. patyrė didelę įtampą. Tai paskatino Latvijos valdžios institucijas paprašyti tarptautinės finansinės pagalbos, kuri buvo suteikta 2008 m. pabaigoje (2) su sąlyga, kad bus įgyvendintas žymus fiskalinis konsolidavimas, taip pat finansų sistemos ir struktūrinės reformos. Vėliau, atsižvelgusi į gerokai didesnį, negu tikėtasi, ekonomikos ir biudžeto sąlygų pablogėjimą pirmąjį 2009 m. pusmetį, vyriausybė įgyvendino papildomas fiskalinio konsolidavimo priemones, kurios iš dalies pagrįstos struktūrinėmis reformomis. Atsižvelgusi į minėtus pokyčius, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Latvijoje yra perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo jį ištaisyti iki 2012 m. Antrąjį 2009 m. pusmetį į eksportą orientuotas ekonomikos sektorius stabilizavosi, ir jame pasirodė tam tikrų ankstyvų atsigavimo ženklų. Tačiau vidaus paklausos nuosmukis tebebuvo itin didelis, ir tai pirmiausia lėmė smarkus pablogėjimas darbo rinkoje ir neigiamas kreditų augimas. Vis dėlto tarptautinės finansinės pagalbos išmokos, griežtas 2009 m. biudžeto vykdymas ir sėkmingas 2010 m. biudžeto priėmimas kartu su papildomomis fiskalinio konsolidavimo priemonėmis padėjo stabilizuoti pasitikėjimą ir pagerino rinkos požiūrį į Latviją. Pagrindiniai ekonominės politikos uždaviniai tebėra ekonomikos stabilizavimas ir grįžimas prie tinkamai pagrįsto ekonomikos vystymosi proceso. Ekonomikos stabilizavimas dideliu mastu priklauso nuo ilgalaikių lūkesčių pateisinimo, o tam lemiamos reikšmės turi numatyto fiskalinio konsolidavimo plano įgyvendinimas. Ekonomikos stabilizavimas taip pat tiesiogiai priklauso nuo to, ar bus imtasi struktūriškai pagrįstų ir socialiniu požiūriu nešališkų fiskalinių priemonių, taip pat nuo pažangos restruktūrizuojant ekonomiką ir labiau orientuojant ją į atvirą užsienio prekybai sektorių. Atsižvelgiant į didelį išorės konkurencingumo pablogėjimą ekonomikos pakilimo metais, panašu, kad dar reikėtų atlikti vidaus kainų koregavimą ir padidinti našumą. ES struktūrinių fondų lėšų naudojimas turėtų padėti stiprinti užsienio prekybai atvirą sektorių ir sušvelninti recesijos poveikį.
  Smarkus vidaus paklausos sumažėjimas ir neišnaudotų pajėgumų atsiradimas padėjo sušvelninti buvusį disbalansą; sumažėjo infliacija ir buvo panaikintas išorės deficitas – daugiausia dėl didelio importo smukimo. Remiantis skaičiavimais, užsienio sąskaitos balansas, kuris ekonomikos pakilimo metais buvo gerokai neigiamas ir finansuotas su bankininkystės sektoriumi susijusiu kapitalo importu (dėl to sparčiai didėjo grynieji išorės įsipareigojimai), 2009 m., pasiekė daugiau negu 8 % BVP perteklių, ir didelis perteklius, kaip numatoma, išliks per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(2)

Pasaulinė finansų krizė sustiprino smūgį, kurį Latvija patyrė į priešingą pusę pasikeitus vidaus skolinimo ir būsto kainų augimo tendencijoms, nes sumažėjo kreditavimo galimybės ir buvo sugriežtintos kreditavimo sąlygos. Tuo pačiu metu išorės rinkų nuosmukis turėjo neigiamos įtakos užsienio prekybai atviram sektoriui. Be to, tam tikrų pagrindinių prekybos partnerių valiutų nuvertėjimas dar labiau pablogino ankstesniais metais sumažėjusį konkurencingumą.

Latvijos finansų rinkos ir bankininkystės sektorius nuo 2008 m. spalio mėn. patyrė didelę įtampą. Tai paskatino Latvijos valdžios institucijas paprašyti tarptautinės finansinės pagalbos, kuri buvo suteikta 2008 m. pabaigoje (2) su sąlyga, kad bus įgyvendintas žymus fiskalinis konsolidavimas, taip pat finansų sistemos ir struktūrinės reformos. Vėliau, atsižvelgusi į gerokai didesnį, negu tikėtasi, ekonomikos ir biudžeto sąlygų pablogėjimą pirmąjį 2009 m. pusmetį, vyriausybė įgyvendino papildomas fiskalinio konsolidavimo priemones, kurios iš dalies pagrįstos struktūrinėmis reformomis. Atsižvelgusi į minėtus pokyčius, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Latvijoje yra perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį rekomendavo jį ištaisyti iki 2012 m. Antrąjį 2009 m. pusmetį į eksportą orientuotas ekonomikos sektorius stabilizavosi, ir jame pasirodė tam tikrų ankstyvų atsigavimo ženklų. Tačiau vidaus paklausos nuosmukis tebebuvo itin didelis, ir tai pirmiausia lėmė smarkus pablogėjimas darbo rinkoje ir neigiamas kreditų augimas. Vis dėlto tarptautinės finansinės pagalbos išmokos, griežtas 2009 m. biudžeto vykdymas ir sėkmingas 2010 m. biudžeto priėmimas kartu su papildomomis fiskalinio konsolidavimo priemonėmis padėjo stabilizuoti pasitikėjimą ir pagerino rinkos požiūrį į Latviją. Pagrindiniai ekonominės politikos uždaviniai tebėra ekonomikos stabilizavimas ir grįžimas prie tinkamai pagrįsto ekonomikos vystymosi proceso. Ekonomikos stabilizavimas dideliu mastu priklauso nuo ilgalaikių lūkesčių pateisinimo, o tam lemiamos reikšmės turi numatyto fiskalinio konsolidavimo plano įgyvendinimas. Ekonomikos stabilizavimas taip pat tiesiogiai priklauso nuo to, ar bus imtasi struktūriškai pagrįstų ir socialiniu požiūriu nešališkų fiskalinių priemonių, taip pat nuo pažangos restruktūrizuojant ekonomiką ir labiau orientuojant ją į atvirą užsienio prekybai sektorių. Atsižvelgiant į didelį išorės konkurencingumo pablogėjimą ekonomikos pakilimo metais, panašu, kad dar reikėtų atlikti vidaus kainų koregavimą ir padidinti našumą. ES struktūrinių fondų lėšų naudojimas turėtų padėti stiprinti užsienio prekybai atvirą sektorių ir sušvelninti recesijos poveikį.

Smarkus vidaus paklausos sumažėjimas ir neišnaudotų pajėgumų atsiradimas padėjo sušvelninti buvusį disbalansą; sumažėjo infliacija ir buvo panaikintas išorės deficitas – daugiausia dėl didelio importo smukimo. Remiantis skaičiavimais, užsienio sąskaitos balansas, kuris ekonomikos pakilimo metais buvo gerokai neigiamas ir finansuotas su bankininkystės sektoriumi susijusiu kapitalo importu (dėl to sparčiai didėjo grynieji išorės įsipareigojimai), 2009 m., pasiekė daugiau negu 8 % BVP perteklių, ir didelis perteklius, kaip numatoma, išliks per visą programos laikotarpį.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Latvijai svarbu aktyviau įgyvendinti plataus masto struktūrines reformas biudžeto ir valstybės sektoriaus valdymo srityse, kelti įgūdžių lygį siekiant didinti našumą ir efektyviai panaudoti esamas ES struktūrinių fondų lėšas. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Latvijai svarbu aktyviau įgyvendinti plataus masto struktūrines reformas biudžeto ir valstybės sektoriaus valdymo srityse, kelti įgūdžių lygį siekiant didinti našumą ir efektyviai panaudoti esamas ES struktūrinių fondų lėšas.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po ypač didelio maždaug 18,0 % gamybos apimties smukimo 2009 m. realusis BVP 2010 m. sumažės dar 4,0 %; 2011 m. realusis BVP padidės 2,0 %, o 2012 m. – 3,8 %. Numatomą grįžimą prie teigiamo augimo labiausiai skatins išorės sektorius, kiek mažiau – kapitalo investicijos, o privataus vartojimo ir bendros vidaus paklausos srityse augimas pasireikš tik programos laikotarpio pabaigoje. Remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (3), šis scenarijus atrodo patikimas, bet, atsižvelgiant į recesijos sunkumą, padėtis tebėra labai neaiški.
  Programoje pateikta žymios defliacijos 2010 m. projekcija yra tikroviška, bet nustatant 2011 m. numatomos tolesnės defliacijos mastą gali būti nepakankamai įvertinta grįžimo prie kainų stabilumo sparta. Manoma, kad didelis išorės balanso perteklius išliks per visą programos laikotarpį, ir tai iš esmės atrodo tikėtina, nors numatomo pertekliaus dydis atrodo didelis. Programoje pateiktos pinigų ir valiutų keitimo kurso prielaidos atitinka makroekonominį scenarijų. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po ypač didelio maždaug 18,0 % gamybos apimties smukimo 2009 m. realusis BVP 2010 m. sumažės dar 4,0 %; 2011 m. realusis BVP padidės 2,0 %, o 2012 m. – 3,8 %. Numatomą grįžimą prie teigiamo augimo labiausiai skatins išorės sektorius, kiek mažiau – kapitalo investicijos, o privataus vartojimo ir bendros vidaus paklausos srityse augimas pasireikš tik programos laikotarpio pabaigoje. Remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (3), šis scenarijus atrodo patikimas, bet, atsižvelgiant į recesijos sunkumą, padėtis tebėra labai neaiški.

Programoje pateikta žymios defliacijos 2010 m. projekcija yra tikroviška, bet nustatant 2011 m. numatomos tolesnės defliacijos mastą gali būti nepakankamai įvertinta grįžimo prie kainų stabilumo sparta. Manoma, kad didelis išorės balanso perteklius išliks per visą programos laikotarpį, ir tai iš esmės atrodo tikėtina, nors numatomo pertekliaus dydis atrodo didelis. Programoje pateiktos pinigų ir valiutų keitimo kurso prielaidos atitinka makroekonominį scenarijų.

| (5) | Programoje pateiktais skaičiavimais, 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas siekė 10,0 % BVP. Gerokas pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 4,1 % BVP deficitu, rodo krizės poveikį valstybės finansams, nors 2009 m. birželio 16 d. konsultuojantis su tarptautiniais skolintojais ir buvo priimtas ribojamasis papildomas biudžetas, kuriame numatytos 4,4 % BVP vertės konsolidavimo priemonės – beveik visos išlaidų srityje. Neatsižvelgiant į tai, kad 2009 m. pradžioje buvo padidinti PVM ir akcizų tarifai, pajamos iš mokesčių nominaliąja išraiška, palyginti su 2008 m., sumažėjo ketvirtadaliu. Pagal programą ir laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinės finansinės pagalbos sąlygas, planuojama, kad fiskalinė politika išliks itin ribojamoji per visą programos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad nėra galimybės taikyti fiskalinių priemonių ir kad reikia ištaisyti ekonomikos disbalansą. Tai atitinka Tarybos Latvijai rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, kuri grindžiama perviršinio deficito ištaisymu iki 2012 m. |
| --- | --- |

(5)

Programoje pateiktais skaičiavimais, 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas siekė 10,0 % BVP. Gerokas pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 4,1 % BVP deficitu, rodo krizės poveikį valstybės finansams, nors 2009 m. birželio 16 d. konsultuojantis su tarptautiniais skolintojais ir buvo priimtas ribojamasis papildomas biudžetas, kuriame numatytos 4,4 % BVP vertės konsolidavimo priemonės – beveik visos išlaidų srityje. Neatsižvelgiant į tai, kad 2009 m. pradžioje buvo padidinti PVM ir akcizų tarifai, pajamos iš mokesčių nominaliąja išraiška, palyginti su 2008 m., sumažėjo ketvirtadaliu. Pagal programą ir laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinės finansinės pagalbos sąlygas, planuojama, kad fiskalinė politika išliks itin ribojamoji per visą programos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad nėra galimybės taikyti fiskalinių priemonių ir kad reikia ištaisyti ekonomikos disbalansą. Tai atitinka Tarybos Latvijai rekomenduojamą pasitraukimo strategiją, kuri grindžiama perviršinio deficito ištaisymu iki 2012 m.

| (6) | 2009 m. gruodžio 1 d. Parlamento priimtame 2010 m. valstybės biudžete numatytos papildomos diskrecinės konsolidavimo priemonės, kurių poveikis viršija 4,2 % BVP, kaip nustatyta pagal pagalbos mokėjimų balansui sąlygas ir patvirtinta 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijoje Latvijai. Konsolidavimas gana vienodai paskirstytas išlaidų (2,0 % BVP) ir pajamų (2,2 % BVP) srityse. Dėl fiskalinių priemonių pajamų srityje pajamų santykis gerokai padidės (+ 2,4 % BVP; didelį vardiklio pokytį beveik tiesiogiai atsveria atitinkamas mokesčių bazės sumažėjimas).
  Tačiau manoma, kad pirminių išlaidų santykis, nepaisant didelių konsolidavimo pastangų (įskaitant 2009 m. birželio mėn. priemonių perkėlimo poveikį), sumažės tik 0,2 % BVP ir tai daugiausia lems didelis vardiklio pokytis. Priemonės pajamų srityje, be kita ko, apima gyventojų pajamų mokesčio tarifo padidinimą (+ 0,8 % BVP), įvairias reformas, pagal kurias gyventojų pajamų mokesčio ir socialinio draudimo įmokų sistemos tampa neutralesnės (+ 0,8 % BVP), taip pat papildomą nekilnojamojo turto apmokestinimą (+ 0,3 % BVP, įskaitant apmokestinimo bazės išplėtimą, gana laipsniškai įtraukiant į ją gyvenamąsias patalpas), progresinį automobilių naudojimo apmokestinimą (+ 0,2 % BVP) ir dujų bei tabako akcizų padidinimą. Išlaidų srityje 2010 m. valstybės biudžete nustatytas didelis išlaidų sumažinimas, didele dalimi pagrįstas vidutinės trukmės poveikį turinčiomis struktūrinėmis reformomis, visų pirma žemės ūkio, kultūros, švietimo ir gynybos ministerijoms pavaldžių agentūrų ir įstaigų sujungimu arba likvidavimu; išlaidos papildomai mažinamos 0,5 % BVP transporto priežiūros išlaidų ir subsidijų srityse. Papildomai sumažinus darbo užmokestį vietos valdžios lygmeniu sutaupoma 0,4 % BVP, o sumažinus tam tikrą ribą viršijančias ligos, bedarbio, motinystės ir tėvystės pašalpas sutaupoma 0,2 % BVP. Nenumatoma naudoti daug vienkartinių priemonių. Pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus remiantis programoje pateikta informacija manoma, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės kiek daugiau nei 2 % (nuo – 7,6 iki – 5,5 %), o tai atitinka reikalingą ribojamąją fiskalinę politiką. Pagerėjimas yra mažesnis, negu nurodytas konsolidavimo priemonių poveikis, ir tai lemia mechaninis mokesčių bazės mažėjimas bei išlaidų palūkanoms padidėjimas 1,1 % BVP. |
| --- | --- |

(6)

2009 m. gruodžio 1 d. Parlamento priimtame 2010 m. valstybės biudžete numatytos papildomos diskrecinės konsolidavimo priemonės, kurių poveikis viršija 4,2 % BVP, kaip nustatyta pagal pagalbos mokėjimų balansui sąlygas ir patvirtinta 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijoje Latvijai. Konsolidavimas gana vienodai paskirstytas išlaidų (2,0 % BVP) ir pajamų (2,2 % BVP) srityse. Dėl fiskalinių priemonių pajamų srityje pajamų santykis gerokai padidės (+ 2,4 % BVP; didelį vardiklio pokytį beveik tiesiogiai atsveria atitinkamas mokesčių bazės sumažėjimas).

Tačiau manoma, kad pirminių išlaidų santykis, nepaisant didelių konsolidavimo pastangų (įskaitant 2009 m. birželio mėn. priemonių perkėlimo poveikį), sumažės tik 0,2 % BVP ir tai daugiausia lems didelis vardiklio pokytis. Priemonės pajamų srityje, be kita ko, apima gyventojų pajamų mokesčio tarifo padidinimą (+ 0,8 % BVP), įvairias reformas, pagal kurias gyventojų pajamų mokesčio ir socialinio draudimo įmokų sistemos tampa neutralesnės (+ 0,8 % BVP), taip pat papildomą nekilnojamojo turto apmokestinimą (+ 0,3 % BVP, įskaitant apmokestinimo bazės išplėtimą, gana laipsniškai įtraukiant į ją gyvenamąsias patalpas), progresinį automobilių naudojimo apmokestinimą (+ 0,2 % BVP) ir dujų bei tabako akcizų padidinimą. Išlaidų srityje 2010 m. valstybės biudžete nustatytas didelis išlaidų sumažinimas, didele dalimi pagrįstas vidutinės trukmės poveikį turinčiomis struktūrinėmis reformomis, visų pirma žemės ūkio, kultūros, švietimo ir gynybos ministerijoms pavaldžių agentūrų ir įstaigų sujungimu arba likvidavimu; išlaidos papildomai mažinamos 0,5 % BVP transporto priežiūros išlaidų ir subsidijų srityse. Papildomai sumažinus darbo užmokestį vietos valdžios lygmeniu sutaupoma 0,4 % BVP, o sumažinus tam tikrą ribą viršijančias ligos, bedarbio, motinystės ir tėvystės pašalpas sutaupoma 0,2 % BVP. Nenumatoma naudoti daug vienkartinių priemonių. Pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus remiantis programoje pateikta informacija manoma, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės kiek daugiau nei 2 % (nuo – 7,6 iki – 5,5 %), o tai atitinka reikalingą ribojamąją fiskalinę politiką. Pagerėjimas yra mažesnis, negu nurodytas konsolidavimo priemonių poveikis, ir tai lemia mechaninis mokesčių bazės mažėjimas bei išlaidų palūkanoms padidėjimas 1,1 % BVP.

| (7) | Vertinant nominaliąja verte, programoje pateiktas fiskalinis planas atitinka planą, dėl kurio susitarta pagal pagalbos mokėjimų balansui sistemą, būtent deficitas 2011 ir 2012 m. neturi viršyti atitinkamai 6 % ir 3 % BVP, ir atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją dėl perviršinio deficito ištaisymo vėliausiai iki 2012 m.
  Šiems fiskaliniams tikslams įgyvendinti būtinos papildomos konsolidavimo priemonės, kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje ir 2010 m. vasario mėn. papildomame susitarimo memorandume. Iš Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad atnaujintoje konvergencijos programoje vidutinės trukmės biudžeto tikslas, t. y. 1 % BVP struktūrinis deficitas, programos laikotarpiu nepasiekiamas (4). Vis dėlto, atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Iš Komisijos tarnybų apskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad atitinkamų fiskalinių priemonių poveikis per dvejus metus sudaro 3,75 % ir didesnė jo dalis pasireiškia laikotarpio pradžioje 2011 m. 2011 ir 2012 m. scenarijus jau paremtas keliomis priemonėmis ir pajamų, ir išlaidų srityje, kurias Latvijos valdžios institucijos jau numatė ir kurias jos įsipareigojo įgyvendinti pagal pagalbos mokėjimų balansui sąlygas. Išlaidų srityje Latvijos valdžios institucijos visų pirma ketina išsamiai peržiūrėti socialinio draudimo išmokų ir pensijų sistemas, pastarosios sistemos atveju siekdamos išsaugoti trijų pakopų pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą ateityje. |
| --- | --- |

(7)

Vertinant nominaliąja verte, programoje pateiktas fiskalinis planas atitinka planą, dėl kurio susitarta pagal pagalbos mokėjimų balansui sistemą, būtent deficitas 2011 ir 2012 m. neturi viršyti atitinkamai 6 % ir 3 % BVP, ir atitinka 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją dėl perviršinio deficito ištaisymo vėliausiai iki 2012 m.

Šiems fiskaliniams tikslams įgyvendinti būtinos papildomos konsolidavimo priemonės, kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje ir 2010 m. vasario mėn. papildomame susitarimo memorandume. Iš Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad atnaujintoje konvergencijos programoje vidutinės trukmės biudžeto tikslas, t. y. 1 % BVP struktūrinis deficitas, programos laikotarpiu nepasiekiamas (4). Vis dėlto, atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Iš Komisijos tarnybų apskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad atitinkamų fiskalinių priemonių poveikis per dvejus metus sudaro 3,75 % ir didesnė jo dalis pasireiškia laikotarpio pradžioje 2011 m. 2011 ir 2012 m. scenarijus jau paremtas keliomis priemonėmis ir pajamų, ir išlaidų srityje, kurias Latvijos valdžios institucijos jau numatė ir kurias jos įsipareigojo įgyvendinti pagal pagalbos mokėjimų balansui sąlygas. Išlaidų srityje Latvijos valdžios institucijos visų pirma ketina išsamiai peržiūrėti socialinio draudimo išmokų ir pensijų sistemas, pastarosios sistemos atveju siekdamos išsaugoti trijų pakopų pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą ateityje.

| (8) | Žvelgiant į ateitį, padėtis gali susiklostyti ne taip palankiai, kaip buvo numatyta programoje, atsižvelgiant į likusio koregavimo dydį inertiškos ekonomikos sąlygomis, neaiškumą dėl būsimų pajamų tendencijų ir priemonių, kuriomis turėtų būti paremtas konsolidavimas, bei reformų, kurių vis dar reikia imtis tvariam atsigavimui paremti, mastą. Kaip pripažinta programoje, finansų sektoriaus stabilumo užtikrinimas yra svarbi išankstinė ekonomikos atsigavimo sąlyga. Kalbant apie politinę ir įgyvendinimo riziką, dėl fiskalinių priemonių, kurių turi būti imtasi, masto Vyriausybė gali susidurti su teisinėmis problemomis, o atsižvelgiant į artėjančius rinkimus ir iki šiol įgyvendintą didelį konsolidavimą, gali būti sudėtinga rasti papildomų priemonių (be jau patvirtintų didelio masto priemonių), kurių reikia 2011 ir 2012 m. programos tikslams pasiekti.
  Kita vertus, Latvijos valdžios institucijos turi labai didelę paskatą įvykdyti privalomuosius įsipareigojimus, prisiimtus pagal pagalbos mokėjimų balansui susitarimus. Be to, Latvijos valdžios institucijų iki šiol įgyvendintas konsolidavimas įtikinamai įrodė, kad jos gali patenkinamai įgyvendinti labai dideles konsolidavimo priemones. Taigi biudžeto projekcijoms ir makroekonominiam scenarijui kylanti rizika atrodo iš esmės subalansuota visu programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(8)

Žvelgiant į ateitį, padėtis gali susiklostyti ne taip palankiai, kaip buvo numatyta programoje, atsižvelgiant į likusio koregavimo dydį inertiškos ekonomikos sąlygomis, neaiškumą dėl būsimų pajamų tendencijų ir priemonių, kuriomis turėtų būti paremtas konsolidavimas, bei reformų, kurių vis dar reikia imtis tvariam atsigavimui paremti, mastą. Kaip pripažinta programoje, finansų sektoriaus stabilumo užtikrinimas yra svarbi išankstinė ekonomikos atsigavimo sąlyga. Kalbant apie politinę ir įgyvendinimo riziką, dėl fiskalinių priemonių, kurių turi būti imtasi, masto Vyriausybė gali susidurti su teisinėmis problemomis, o atsižvelgiant į artėjančius rinkimus ir iki šiol įgyvendintą didelį konsolidavimą, gali būti sudėtinga rasti papildomų priemonių (be jau patvirtintų didelio masto priemonių), kurių reikia 2011 ir 2012 m. programos tikslams pasiekti.

Kita vertus, Latvijos valdžios institucijos turi labai didelę paskatą įvykdyti privalomuosius įsipareigojimus, prisiimtus pagal pagalbos mokėjimų balansui susitarimus. Be to, Latvijos valdžios institucijų iki šiol įgyvendintas konsolidavimas įtikinamai įrodė, kad jos gali patenkinamai įgyvendinti labai dideles konsolidavimo priemones. Taigi biudžeto projekcijoms ir makroekonominiam scenarijui kylanti rizika atrodo iš esmės subalansuota visu programos laikotarpiu.

| (9) | Apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 19,5 % BVP ankstesniais metais iki 34,8 % BVP. Numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis staiga padidės dar 22 procentiniais punktais, ir tą lems didelis fiskalinis deficitas, taip pat didelis teigiamas atsargų ir srautų koregavimas, kuris 2010 m. sudarys 8 % BVP, nes manoma, kad įvairių tarptautinių skolintojų išmokos, sudarančios maždaug 15 % BVP, su kaupu padengs griežto biudžeto poreikius. Tačiau 2011 ir 2012 m. gali kilti rizika, susijusi su galutine bankininkystės sektoriaus paramos priemonių kaina. Taigi, egzistuoja rizika dėl programos projekcijos, pagal kurią skolos santykis pasieks aukščiausią – kiek mažesnį nei 60 % – lygį 2011 m. Pagal paskutinių programos metų, t. y. 2012 m., projekciją skolos santykis sudarys 56,8 % BVP. Nors numatoma, kad skolos santykis tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį, iki 2011 m. jis sparčiai didės. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 19,5 % BVP ankstesniais metais iki 34,8 % BVP. Numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis staiga padidės dar 22 procentiniais punktais, ir tą lems didelis fiskalinis deficitas, taip pat didelis teigiamas atsargų ir srautų koregavimas, kuris 2010 m. sudarys 8 % BVP, nes manoma, kad įvairių tarptautinių skolintojų išmokos, sudarančios maždaug 15 % BVP, su kaupu padengs griežto biudžeto poreikius. Tačiau 2011 ir 2012 m. gali kilti rizika, susijusi su galutine bankininkystės sektoriaus paramos priemonių kaina. Taigi, egzistuoja rizika dėl programos projekcijos, pagal kurią skolos santykis pasieks aukščiausią – kiek mažesnį nei 60 % – lygį 2011 m. Pagal paskutinių programos metų, t. y. 2012 m., projekciją skolos santykis sudarys 56,8 % BVP. Nors numatoma, kad skolos santykis tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį, iki 2011 m. jis sparčiai didės.

| (10) | Iš vidutinės trukmės skolos projekcijų, kuriose daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai pasieks prieš krizę numatytas vertes, o mokesčių rodikliai tik laipsniškai pasieks prieš krizę buvusį lygį, matyti, kad įgyvendinant programoje numatytą biudžeto strategiją, vertinant nominaliąja verte, skolos ir BVP santykis iki 2020 m. bus beveik stabilizuotas. |
| --- | --- |

(10)

Iš vidutinės trukmės skolos projekcijų, kuriose daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai pasieks prieš krizę numatytas vertes, o mokesčių rodikliai tik laipsniškai pasieks prieš krizę buvusį lygį, matyti, kad įgyvendinant programoje numatytą biudžeto strategiją, vertinant nominaliąja verte, skolos ir BVP santykis iki 2020 m. bus beveik stabilizuotas.

| (11) | Dėl jau įgyvendintų pensijų reformų ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra aiškiai mažesnis nei ES vidurkis. Tačiau dėl programoje nustatytos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis.
  Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinus pirminį deficitą, kaip numatyta programoje, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (5) įvertinta kaip didelė. |
| --- | --- |

(11)

Dėl jau įgyvendintų pensijų reformų ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra aiškiai mažesnis nei ES vidurkis. Tačiau dėl programoje nustatytos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis.

Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinus pirminį deficitą, kaip numatyta programoje, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (5) įvertinta kaip didelė.

| (12) | Atsižvelgiant į ciklišką fiskalinę politiką, kuri buvo įgyvendinama kelerius metus prieš krizę, būtina radikaliai sustiprinti biudžeto sistemą ir valstybės finansų valdymo sistemą. Tam tikra pažanga jau padaryta ir planuojama daugiau iniciatyvų. Į būtinybę atsisakyti tam tikrų nereikalingų suvaržymų biudžete išlaidų lankstumui padidinti atsižvelgta 2009 m. lapkričio 3 d. Vyriausybės nutarime, pagal kurį finansų ministrui suteikta kompetencija perskirstyti vienam biudžeto subjektui skirtus asignavimus tarp programų, paprogramių ir išlaidų ekonominių kategorijų. Priimant 2010 m. biudžetą padarytais valstybės biudžeto įstatymo pakeitimais sustiprinta su ES struktūrinių fondų lėšomis susijusių išlaidų stebėsena. Kalbant apie ateitį, Finansų ministerija yra įsipareigojusi bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis institucijomis parengti ir pateikti fiskalinės drausmės įstatymo projektą, kad anticiklinė fiskalinė drausmė būtų užtikrinta visais viešojo administravimo lygmenimis. Atlikus tam tikras išsamias peržiūras, prieš rengiant kitus biudžetus gali būti pagerintas prioritetų nustatymo ir sprendimų priėmimo procesas: planuojama atlikti visų valstybės įstaigų teikiamų paslaugų analizę, kuria siekiama įvertinti, ar tokių paslaugų teikimą reikia tęsti, sustabdyti arba perduoti rangovams, taip pat bus atlikta visų valstybės įmonių peržiūra jų restruktūrizavimo galimybei įvertinti. Siekiant paremti fiskalinį konsolidavimą, taip pat reikia įdiegti veiksmingas sankcijų skyrimo asmenims už netinkamą viešųjų lėšų panaudojimą procedūras, gerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą bei apdorojimą ir stiprinti neįvykdytų ir planuojamų įsipareigojimų stebėseną. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į ciklišką fiskalinę politiką, kuri buvo įgyvendinama kelerius metus prieš krizę, būtina radikaliai sustiprinti biudžeto sistemą ir valstybės finansų valdymo sistemą. Tam tikra pažanga jau padaryta ir planuojama daugiau iniciatyvų. Į būtinybę atsisakyti tam tikrų nereikalingų suvaržymų biudžete išlaidų lankstumui padidinti atsižvelgta 2009 m. lapkričio 3 d. Vyriausybės nutarime, pagal kurį finansų ministrui suteikta kompetencija perskirstyti vienam biudžeto subjektui skirtus asignavimus tarp programų, paprogramių ir išlaidų ekonominių kategorijų. Priimant 2010 m. biudžetą padarytais valstybės biudžeto įstatymo pakeitimais sustiprinta su ES struktūrinių fondų lėšomis susijusių išlaidų stebėsena. Kalbant apie ateitį, Finansų ministerija yra įsipareigojusi bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis institucijomis parengti ir pateikti fiskalinės drausmės įstatymo projektą, kad anticiklinė fiskalinė drausmė būtų užtikrinta visais viešojo administravimo lygmenimis. Atlikus tam tikras išsamias peržiūras, prieš rengiant kitus biudžetus gali būti pagerintas prioritetų nustatymo ir sprendimų priėmimo procesas: planuojama atlikti visų valstybės įstaigų teikiamų paslaugų analizę, kuria siekiama įvertinti, ar tokių paslaugų teikimą reikia tęsti, sustabdyti arba perduoti rangovams, taip pat bus atlikta visų valstybės įmonių peržiūra jų restruktūrizavimo galimybei įvertinti. Siekiant paremti fiskalinį konsolidavimą, taip pat reikia įdiegti veiksmingas sankcijų skyrimo asmenims už netinkamą viešųjų lėšų panaudojimą procedūras, gerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą bei apdorojimą ir stiprinti neįvykdytų ir planuojamų įsipareigojimų stebėseną.

| (13) | Poveikį pajamų struktūrai darantys esminiai pokyčiai, įskaitant didesnį dėmesį efektyvesniam ir nešališkesniam turto apmokestinimui, gali būti naudingi valstybės finansų kokybei. Tačiau padidinus gyventojų pajamų mokesčio tarifą darbo mokesčių pleištas tebebus didelis. Nuosekli ilgesnės trukmės mokesčių strategija padėtų optimizuoti apmokestinimo struktūros poveikį augimui. Siekiant užtikrinti vykdomo fiskalinio konsolidavimo sėkmę, taip pat atrodo būtina parengti tinkamas administracines ir teisines kovos su šešėline ekonomika priemones. Ištekliai konsolidavimo poreikiams padengti yra riboti, tad imtasi kelių svarbių veiksmų viešųjų išlaidų efektyvumui padidinti. Stiprinant Valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumus, gali būti padidintas aktyvumo darbo rinkoje didinimo priemonių efektyvumas. Apskritai, tikslinis su ES struktūrinių fondų lėšomis susijusio finansavimo naudojimas reikiamu laiku tikriausiai būtų naudingas, siekiant sušvelninti ekonomikos krizės poveikį. 2009 m. gruodžio 1 d. priimtame įstatyme, kuriuo reglamentuojamas valstybės tarnautojų ir centrinės bei vietos valdžios institucijų darbuotojų darbo užmokestis, sujungti visi viešojo sektoriaus darbuotojų nuostatai ir sukurtos papildomos paskatos viešojo sektoriaus darbuotojams padidinus darbo užmokesčio sistemos skaidrumą, o įvairių valdžios sektoriaus lygmenų biudžeto valdymo institucijų atžvilgiu tuo įstatymu sugriežtinta išlaidų kontrolė ir paremtas konsolidavimo procesas. |
| --- | --- |

(13)

Poveikį pajamų struktūrai darantys esminiai pokyčiai, įskaitant didesnį dėmesį efektyvesniam ir nešališkesniam turto apmokestinimui, gali būti naudingi valstybės finansų kokybei. Tačiau padidinus gyventojų pajamų mokesčio tarifą darbo mokesčių pleištas tebebus didelis. Nuosekli ilgesnės trukmės mokesčių strategija padėtų optimizuoti apmokestinimo struktūros poveikį augimui. Siekiant užtikrinti vykdomo fiskalinio konsolidavimo sėkmę, taip pat atrodo būtina parengti tinkamas administracines ir teisines kovos su šešėline ekonomika priemones. Ištekliai konsolidavimo poreikiams padengti yra riboti, tad imtasi kelių svarbių veiksmų viešųjų išlaidų efektyvumui padidinti. Stiprinant Valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumus, gali būti padidintas aktyvumo darbo rinkoje didinimo priemonių efektyvumas. Apskritai, tikslinis su ES struktūrinių fondų lėšomis susijusio finansavimo naudojimas reikiamu laiku tikriausiai būtų naudingas, siekiant sušvelninti ekonomikos krizės poveikį. 2009 m. gruodžio 1 d. priimtame įstatyme, kuriuo reglamentuojamas valstybės tarnautojų ir centrinės bei vietos valdžios institucijų darbuotojų darbo užmokestis, sujungti visi viešojo sektoriaus darbuotojų nuostatai ir sukurtos papildomos paskatos viešojo sektoriaus darbuotojams padidinus darbo užmokesčio sistemos skaidrumą, o įvairių valdžios sektoriaus lygmenų biudžeto valdymo institucijų atžvilgiu tuo įstatymu sugriežtinta išlaidų kontrolė ir paremtas konsolidavimo procesas.

| (14) | Latvija labai smarkiai nukentėjo nuo krizės ir turėjo prašyti tarptautinės finansinės pagalbos. Dėl silpnos darbo rinkos, finansinio įsiskolinimo mažinimo ir fiskalinio konsolidavimo būtinybės ekonomikos atsigavimas užtruks, nors jau matyti teigiamų ženklų, rodančių, kad konkurencingumo rodikliai ėmė gerėti. Nuo 2009 m. vasaros įtampa finansų rinkoje gerokai atslūgo, bet padėtis tebėra itin priklausoma nuo tolesnių veiksmų, kurių bus imtasi likusioms problemoms spręsti. Sustiprinta finansų sektoriaus priežiūra, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su užsienio priežiūros įstaigomis, ir imtasi priemonių, siekiant užtikrinti pakankamą bankininkystės sistemos kapitalizaciją. Siekdama išspręsti valstybės finansų būklės blogėjimo problemą, Latvija ėmėsi drąsių priemonių.
  Užtikrinti tvarų valstybės finansų būklės gerėjimą, kartu garantuojant sąžiningą dalijimąsi našta ir remiant ekonomikos konkurencingumą, galėtų padėti tolesnis ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo ir valdymo gerinimas, dėmesys veiksmams, kuriais remiamos tiesioginės užsienio investicijos ir eksportą skatinantis verslas, atitinkamas darbo jėgos mokymas ir švietimas, taip pat aiškesni konkurencingumo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos prioritetai. |
| --- | --- |

(14)

Latvija labai smarkiai nukentėjo nuo krizės ir turėjo prašyti tarptautinės finansinės pagalbos. Dėl silpnos darbo rinkos, finansinio įsiskolinimo mažinimo ir fiskalinio konsolidavimo būtinybės ekonomikos atsigavimas užtruks, nors jau matyti teigiamų ženklų, rodančių, kad konkurencingumo rodikliai ėmė gerėti. Nuo 2009 m. vasaros įtampa finansų rinkoje gerokai atslūgo, bet padėtis tebėra itin priklausoma nuo tolesnių veiksmų, kurių bus imtasi likusioms problemoms spręsti. Sustiprinta finansų sektoriaus priežiūra, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su užsienio priežiūros įstaigomis, ir imtasi priemonių, siekiant užtikrinti pakankamą bankininkystės sistemos kapitalizaciją. Siekdama išspręsti valstybės finansų būklės blogėjimo problemą, Latvija ėmėsi drąsių priemonių.

Užtikrinti tvarų valstybės finansų būklės gerėjimą, kartu garantuojant sąžiningą dalijimąsi našta ir remiant ekonomikos konkurencingumą, galėtų padėti tolesnis ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo ir valdymo gerinimas, dėmesys veiksmams, kuriais remiamos tiesioginės užsienio investicijos ir eksportą skatinantis verslas, atitinkamas darbo jėgos mokymas ir švietimas, taip pat aiškesni konkurencingumo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos prioritetai.

| (15) | Apskritai 2010 m. programoje pateikta biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir deficito tikslus, nustatytus pagalbos mokėjimų balansui sistemoje. Panašu, kad nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija taip pat iš esmės atitinka abiejose sistemose nustatytus deficito tikslus ir rodo valdžios institucijų siekį 2012 m. atitikti Mastrichto kriterijus ir iki 2014 m. įstoti į euro zoną. Fiskalinė politika dabar atrodo tinkama sklandžiam dalyvavimui VKM II užtikrinti, nes, reaguojant į ūmios recesijos sukeltus iššūkius, šiuo metu vykdoma plataus užmojo didelio struktūrinio deficito korekcija. Tačiau maždaug 2 % BVP vidutinis metinis struktūrinio balanso pagerėjimas yra mažesnis už 2009 m. liepos mėn. Tarybos rekomenduotą fiskalinių priemonių vidutinį metinį poveikį, kuris 2010–2012 m. laikotarpiu turėtų sudaryti bent 2,75 %, ypač atsižvelgiant į palūkanų išlaidų padidėjimą beveik 2 % BVP ir mechaninį mokesčių bazės sumažėjimą laikotarpio pradžioje. Tačiau pagal ciklą pakoreguoto ir struktūrinio balanso rodikliai turi būti vertinami atsargiai, atsižvelgiant į dideles abejones, susijusias su Latvijos potencialaus augimo ir gamybos apimties atotrūkio įverčiais, ir į tai, kad dėl ypač nepastovios ekonominės aplinkos nuo 2008 m. standartiniai elastingumo dydžiai gali nepakankamai parodyti ypatingo nuosmukio, kurį patyrė Latvija, poveikį biudžetui. Apskritai, atsižvelgiant į subalansuotą riziką ir į diskrecinių priemonių, kurių jau imtasi arba kurios jau buvo nustatytos, apimtį, atrodo, kad programoje planuojamos diskrecinės fiskalinės priemonės iš esmės atitinka liepos mėn. Tarybos rekomendacijas.
  Vis dėlto atsižvelgiant į likusio fiskalinio koregavimo, kurio turi būti imtasi ir kuris dar neparemtas išsamiai apibūdintomis priemonėmis, mastą, yra rizika, kad biudžeto rezultatai bus prastesni, negu planuojama, nors šią riziką atsveria privalomieji įsipareigojimai, prisiimti pagal tarptautinės finansinės pagalbos susitarimus, ir ligšioliniai valdžios institucijų biudžeto tikslų laikymosi rezultatai. Tai sustiprina būtinybę, kad Latvijos valdžios institucijos, kaip planuojama, 2010 m. pagerintų biudžeto sistemą ir sprendimų priėmimo procesus. |
| --- | --- |

(15)

Apskritai 2010 m. programoje pateikta biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir deficito tikslus, nustatytus pagalbos mokėjimų balansui sistemoje. Panašu, kad nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija taip pat iš esmės atitinka abiejose sistemose nustatytus deficito tikslus ir rodo valdžios institucijų siekį 2012 m. atitikti Mastrichto kriterijus ir iki 2014 m. įstoti į euro zoną. Fiskalinė politika dabar atrodo tinkama sklandžiam dalyvavimui VKM II užtikrinti, nes, reaguojant į ūmios recesijos sukeltus iššūkius, šiuo metu vykdoma plataus užmojo didelio struktūrinio deficito korekcija. Tačiau maždaug 2 % BVP vidutinis metinis struktūrinio balanso pagerėjimas yra mažesnis už 2009 m. liepos mėn. Tarybos rekomenduotą fiskalinių priemonių vidutinį metinį poveikį, kuris 2010–2012 m. laikotarpiu turėtų sudaryti bent 2,75 %, ypač atsižvelgiant į palūkanų išlaidų padidėjimą beveik 2 % BVP ir mechaninį mokesčių bazės sumažėjimą laikotarpio pradžioje. Tačiau pagal ciklą pakoreguoto ir struktūrinio balanso rodikliai turi būti vertinami atsargiai, atsižvelgiant į dideles abejones, susijusias su Latvijos potencialaus augimo ir gamybos apimties atotrūkio įverčiais, ir į tai, kad dėl ypač nepastovios ekonominės aplinkos nuo 2008 m. standartiniai elastingumo dydžiai gali nepakankamai parodyti ypatingo nuosmukio, kurį patyrė Latvija, poveikį biudžetui. Apskritai, atsižvelgiant į subalansuotą riziką ir į diskrecinių priemonių, kurių jau imtasi arba kurios jau buvo nustatytos, apimtį, atrodo, kad programoje planuojamos diskrecinės fiskalinės priemonės iš esmės atitinka liepos mėn. Tarybos rekomendacijas.

Vis dėlto atsižvelgiant į likusio fiskalinio koregavimo, kurio turi būti imtasi ir kuris dar neparemtas išsamiai apibūdintomis priemonėmis, mastą, yra rizika, kad biudžeto rezultatai bus prastesni, negu planuojama, nors šią riziką atsveria privalomieji įsipareigojimai, prisiimti pagal tarptautinės finansinės pagalbos susitarimus, ir ligšioliniai valdžios institucijų biudžeto tikslų laikymosi rezultatai. Tai sustiprina būtinybę, kad Latvijos valdžios institucijos, kaip planuojama, 2010 m. pagerintų biudžeto sistemą ir sprendimų priėmimo procesus.

| (16) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų. 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį dėl perviršinio deficito padėties ištaisymo Taryba taip pat paragino Latviją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Latvija visiškai laikėsi šios rekomendacijos. |
| --- | --- |

(16)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų. 2009 m. liepos 7 d. rekomendacijose pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį dėl perviršinio deficito padėties ištaisymo Taryba taip pat paragino Latviją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Latvija visiškai laikėsi šios rekomendacijos.

Daroma bendra išvada, kad Latvija įgyvendina didelį fiskalinį konsolidavimą ir ekonomikos koregavimą pagal Tarybos rekomendacijas, kurie paremti priimtu 2010 m. biudžetu, pagrįstu aukštos kokybės priemonėmis, plataus masto viešojo sektoriaus reformomis, pagerintu ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimu, tiksline darbo rinkos politika ir veiksmais, kuriais siekiama sustiprinti finansų sektorių. Žvelgiant į ateitį, rizika yra susijusi su likusio koregavimo dydžiu inertiškos ekonomikos sąlygomis, su neaiškumu dėl būsimų pajamų tendencijų ir dėl priemonių, kuriomis turėtų būti paremtas konsolidavimas, ir su reformų, kurių vis dar reikia imtis tvariam atsigavimui paremti, apimtimi. Tolesnis biudžeto sistemos tobulinimas galėtų padėti lengviau nustatyti būtinas priemones ir jas įgyvendinti, sumažinant riziką, kad biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu planuojama.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į rekomendaciją pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį, taip pat atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti tvarią konvergenciją ir sklandų dalyvavimą VKM II, Latvija raginama:

| i) | visapusiškai įgyvendinti 2009 m. gruodžio 1 d. priimtą 2010 m. biudžetą; parengti biudžeto variantus, kuriais remiantis būtų sutaupoma arba būtų gaunamos papildomos pajamos, kad 2011 m. biudžetą būtų galima priimti atsižvelgiant į konsolidavimo poreikius; priimti 2012 m. biudžetą, kuris atitiktų tikslinį fiskalinį planą, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

i)

visapusiškai įgyvendinti 2009 m. gruodžio 1 d. priimtą 2010 m. biudžetą; parengti biudžeto variantus, kuriais remiantis būtų sutaupoma arba būtų gaunamos papildomos pajamos, kad 2011 m. biudžetą būtų galima priimti atsižvelgiant į konsolidavimo poreikius; priimti 2012 m. biudžetą, kuris atitiktų tikslinį fiskalinį planą, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį;

| ii) | atlikti socialinės apsaugos išmokų plataus masto reformai reikalingą išsamią ir perspektyvinę analizę, siekiant 2011 m. įgyvendinti tokią reformą, o kartu ir papildomas priemones pajamų srityje; |
| --- | --- |

ii)

atlikti socialinės apsaugos išmokų plataus masto reformai reikalingą išsamią ir perspektyvinę analizę, siekiant 2011 m. įgyvendinti tokią reformą, o kartu ir papildomas priemones pajamų srityje;

| iii) | gerinti fiskalinį valdymą ir skaidrumą, inter alia, priimant fiskalinės drausmės įstatymo projektą, stiprinant privalomąjį vidutinės trukmės biudžeto sistemos pobūdį ir įdiegiant veiksmingas sankcijų skyrimo asmenims už netinkamą viešųjų lėšų panaudojimą procedūras; stiprinti kontrolės, koordinavimo ir sankcijų skyrimo mechanizmus, kuriais siekiama kovoti su šešėline ekonomika; |
| --- | --- |

iii)

gerinti fiskalinį valdymą ir skaidrumą, inter alia, priimant fiskalinės drausmės įstatymo projektą, stiprinant privalomąjį vidutinės trukmės biudžeto sistemos pobūdį ir įdiegiant veiksmingas sankcijų skyrimo asmenims už netinkamą viešųjų lėšų panaudojimą procedūras; stiprinti kontrolės, koordinavimo ir sankcijų skyrimo mechanizmus, kuriais siekiama kovoti su šešėline ekonomika;

| iv) | skatinti ekonomikos augimą remiant didesnį orientavimąsi į užsienio prekybai atvirą sektorių ir našumo didinimą, kartu užtikrinant, kad esamos ES struktūrinių fondų lėšos pasiektų tikrąją ekonomiką ir laiku restruktūrizuojant valstybės valdomus bankus vidutinės trukmės strategijos laikotarpiu. |
| --- | --- |

iv)

skatinti ekonomikos augimą remiant didesnį orientavimąsi į užsienio prekybai atvirą sektorių ir našumo didinimą, kartu užtikrinant, kad esamos ES struktūrinių fondų lėšos pasiektų tikrąją ekonomiką ir laiku restruktūrizuojant valstybės valdomus bankus vidutinės trukmės strategijos laikotarpiu.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų apžvalga

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. KP | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

15,3

3,5

–3,7

–1,2

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

15,4

5,9

2,2

1,3

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–11,5

8,9

8,0

6,1

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

34,6

34,9

33,4

32,9

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

35,1

32,5

35,0

37,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

38,8

43,8

45,7

45,1

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

38,6

37,7

39,9

40,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

19,5

33,2

48,6

60,4

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. KP

19,4

32,4

45,4

47,3

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Finansavimo paketą, kurio vertė sudaro iki 7,5 mlrd. EUR, bendrai finansuoja ES, TVF, Pasaulio bankas, ERPB, Šiaurės šalys, Čekija, Estija ir Lenkija; finansavimas skiriamas Latvijai keliomis dalimis iki 2011 m. pabaigos ir daugiausia teikiamas laikotarpio pradžioje.

(3)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(4)  Nors pačioje programoje nurodoma, kad 2012 m. struktūrinis deficitas sumažės iki 0,5 % BVP, pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus nustatytas 1,8 % BVP struktūrinis deficitas.

(5)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiais augimo apskaičiavimais: 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % ir – 2,1 % atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/25

---

Euro kursas (1)

2010 m. gegužės 31 d.

2010/C 142/05

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2307 |
| JPY | Japonijos jena | 112,62 |
| DKK | Danijos krona | 7,4395 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84863 |
| SEK | Švedijos krona | 9,6230 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4230 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9390 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,505 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 275,53 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7090 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0791 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1855 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9360 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4576 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2894 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,5905 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8120 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7225 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 479,42 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,4552 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,4031 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2635 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 276,14 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0139 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,918 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,0340 |
| THB | Tailando batas | 40,070 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2343 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,8822 |
| INR | Indijos rupija | 57,0550 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2307

JPY

Japonijos jena

112,62

DKK

Danijos krona

7,4395

GBP

Svaras sterlingas

0,84863

SEK

Švedijos krona

9,6230

CHF

Šveicarijos frankas

1,4230

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,9390

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,505

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

275,53

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7090

PLN

Lenkijos zlotas

4,0791

RON

Rumunijos lėja

4,1855

TRY

Turkijos lira

1,9360

AUD

Australijos doleris

1,4576

CAD

Kanados doleris

1,2894

HKD

Honkongo doleris

9,5905

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8120

SGD

Singapūro doleris

1,7225

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 479,42

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,4552

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,4031

HRK

Kroatijos kuna

7,2635

IDR

Indonezijos rupija

11 276,14

MYR

Malaizijos ringitas

4,0139

PHP

Filipinų pesas

56,918

RUB

Rusijos rublis

38,0340

THB

Tailando batas

40,070

BRL

Brazilijos realas

2,2343

MXN

Meksikos pesas

15,8822

INR

Indijos rupija

57,0550

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/26

---

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2010 m. kovo 15 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/39.351 – Švedijos Jungiamosios linijos

Pranešėjas: Rumunija

2010/C 142/06

| 1. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos abejonėmis, išreikštomis 2009 m. birželio mėn. parengtame išankstiniame vertinime pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos abejonėmis, išreikštomis 2009 m. birželio mėn. parengtame išankstiniame vertinime pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį.

| 2. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad procedūra gali būti užbaigta priėmus sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad procedūra gali būti užbaigta priėmus sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalį.

| 3. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad Svenska Kraftnät pasiūlyti įsipareigojimai yra pakankami ir proporcingi, kad būtų išsklaidytos Komisijos išankstiniame vertinime išreikštos abejonės. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad Svenska Kraftnät pasiūlyti įsipareigojimai yra pakankami ir proporcingi, kad būtų išsklaidytos Komisijos išankstiniame vertinime išreikštos abejonės.

| 4. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad atsižvelgiant į Svenska Kraftnät pasiūlytus įsipareigojimus Komisijai nebėra pagrindo imtis veiksmų, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 2 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad atsižvelgiant į Svenska Kraftnät pasiūlytus įsipareigojimus Komisijai nebėra pagrindo imtis veiksmų, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 2 dalies nuostatų.

| 5. | Patariamasis komitetas prašo Komisijos atsižvelgti į kitus per diskusiją iškeltus klausimus. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas prašo Komisijos atsižvelgti į kitus per diskusiją iškeltus klausimus.

| 6. | Patariamasis komitetas ketina siūlyti paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas ketina siūlyti paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/27

---

Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita (1)

Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos

2010/C 142/07

Komisijai pateiktas sprendimo projektas yra susijęs su tariamu įmonės Svenska Kraftnät (toliau – SvK), Švedijos perdavimo sistemos operatoriaus, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnio pažeidimu.

Sprendime nurodyta, kad SvK, numačiusi vidaus perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje, galėjo piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi Švedijos elektros energijos perdavimo rinkoje ribodama Švedijos jungiamųjų linijų eksporto pajėgumus. Skirtingai vertindama prašymus perduoti energiją vidaus naudojimui Švedijoje ir prašymus perduoti energiją eksportui, SvK galėjo dirbtinai skirstyti rinką į segmentus ir neleisti pramonės ir kitiems naudotojams, esantiems ne Švedijos teritorijoje, pasinaudoti vidaus rinkos teikiamais privalumais.

Tyrimas pradėtas 2006 m. liepos mėn., kai Danijos energetikos įmonių organizacija Dansk Energi pateikė skundą. Komisija procedūrą pradėjo 2009 m. balandžio 1 d., o 2009 m. birželio 25 d. parengė išankstinį vertinimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (2) 9 straipsnio 1 dalį. Reaguodama į išankstinį vertinimą, 2009 m. rugsėjo 4 d.SvK pateikė savo įsipareigojimus.

SvK pirmiausia įsipareigojo vėliausiai iki 2011 m. liepos 1 d. Švedijos perdavimo sistemą suskirstyti į dvi ar daugiau skirtingo tarifo zonų. Nuo skirtingo tarifo zonų eksploatavimo pradžios SvK valdys perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje neribodama jungiamųjų linijų prekybos pajėgumų. Šis principas netaikomas vakarinės pakrantės koridoriui, kur SvK įsipareigojo pastatyti ir eksploatuoti naują 400 kV perdavimo liniją. Pereinamuoju laikotarpiu (laikotarpiu nuo pranešimo apie sprendimą dėl įsipareigojimų iki dienos, kai pradedamos eksploatuoti skirtingo tarifo zonos) SvK įsipareigoja valdyti bet kokią perkrovą atsižvelgdama į kompensacinei prekybai tinkamus reguliavimo išteklius. Įsipareigojimai SvK bus privalomi dešimt metų nuo sprendimo įsigaliojimo dienos.

2009 m. spalio 6 d. pagal 27 straipsnio 4 dalį Komisija paskelbė pranešimą, kuriame apibendrinamos problemos ir įsipareigojimai, o suinteresuotosios trečiosios šalys raginamos teikti pastabas apie šį pranešimą per vieną mėnesį nuo jo paskelbimo datos. Iš suinteresuotųjų šalių iš viso gauti 57 atsakymai. Komisija informavo SvK apie rinkos tyrimo rezultatus. Atsižvelgdama į rezultatus SvK pateikė iš dalies pakeistą įsipareigojimų pasiūlymą.

Komisija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į SvK pasiūlytus įsipareigojimus ir nepažeidžiant 9 straipsnio 2 dalies, procedūra turėtų būti užbaigta.

SvK Komisijai nurodė, kad turėjo pakankamai galimybių susipažinti su informacija, kurią laikė reikalinga įsipareigojimams pateikti ir Komisijos pareikštoms abejonėms išskaidyti. Bylas nagrinėjantis pareigūnas iš SvK ar trečiųjų šalių negavo jokių papildomų užklausų ar pareiškimų, susijusių su šia byla.

Atsižvelgdamas į tai, kas pirmiau išdėstyta, manau, kad šioje byloje buvo atsižvelgta į teisę būti išklausytam.

Briuselis, 2010 m. kovo 25 d.

Michael ALBERS

---

(1)  Pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21.

1

(2)  Visi toliau nurodyti straipsniai yra Reglamento (EB) Nr. 1/2003 straipsniai.

2

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/28

---

Komisijos sprendimo santrauka

2010 m. balandžio 14 d.

dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 102 straipsnį ir EEE susitarimo 54 straipsnį

(Byla COMP/39.351 – Švedijos jungiamosios linijos)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 142/08

2010 m. balandžio 14 d. Komisija priėmė sprendimą dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo102 straipsnį. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003
   (1)
  30 straipsnio nuostatas Komisija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant skirtas baudas, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą saugoti savo verslo paslaptis. Nekonfidenciali sprendimo versija skelbiama Konkurencijos generalinio direktorato svetainėje adresu:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   ĮŽANGA

| (1) | Šis sprendimas skirtas įmonei Svenska Kraftnät (toliau – SvK). Šiuo sprendimu įmonės SvK prisiimti įsipareigojimai siekiant išsklaidyti per Komisijos atliktą Švedijos elektros energijos perdavimo rinkos tyrimą nustatytas su konkurencija susijusias abejones skelbiami privalomais. |
| --- | --- |

(1)

Šis sprendimas skirtas įmonei Svenska Kraftnät (toliau – SvK). Šiuo sprendimu įmonės SvK prisiimti įsipareigojimai siekiant išsklaidyti per Komisijos atliktą Švedijos elektros energijos perdavimo rinkos tyrimą nustatytas su konkurencija susijusias abejones skelbiami privalomais.

2.   PROCEDŪRA

| (2) | 2009 m. balandžio 1 d. Komisija pradėjo procedūrą siekdama priimti sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 III skyrių, o 2009 m. birželio 25 d. priėmė išankstinį vertinimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalyje, kuriame išdėstytos Komisijai kylančios su konkurencija susijusios abejonės. 2009 m. rugsėjo 4 d. atsakydama į Komisijos išankstinį vertinimą SvK Komisijai pateikė įsipareigojimus. 2009 m. spalio 6 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pranešimas (2), kuriame pateikta bylos santrauka ir pasiūlyti įsipareigojimai, o suinteresuotosios trečiosios šalys paragintos pateikti pastabas dėl minėtų įsipareigojimų per vieną mėnesį nuo pranešimo paskelbimo datos. 2010 m. sausio 26 d.SvK pateikė iš dalies pakeistą įsipareigojimų pasiūlymą, kuriame atsižvelgta į trečiųjų šalių pateiktas pastabas. 2010 m. kovo 15 d. Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas pateikė palankią nuomonę. 2010 m. kovo 25 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas galutinėje ataskaitoje pateikė palankią nuomonę apie procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. balandžio 1 d. Komisija pradėjo procedūrą siekdama priimti sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 III skyrių, o 2009 m. birželio 25 d. priėmė išankstinį vertinimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalyje, kuriame išdėstytos Komisijai kylančios su konkurencija susijusios abejonės. 2009 m. rugsėjo 4 d. atsakydama į Komisijos išankstinį vertinimą SvK Komisijai pateikė įsipareigojimus. 2009 m. spalio 6 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pranešimas (2), kuriame pateikta bylos santrauka ir pasiūlyti įsipareigojimai, o suinteresuotosios trečiosios šalys paragintos pateikti pastabas dėl minėtų įsipareigojimų per vieną mėnesį nuo pranešimo paskelbimo datos. 2010 m. sausio 26 d.SvK pateikė iš dalies pakeistą įsipareigojimų pasiūlymą, kuriame atsižvelgta į trečiųjų šalių pateiktas pastabas. 2010 m. kovo 15 d. Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas pateikė palankią nuomonę. 2010 m. kovo 25 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas galutinėje ataskaitoje pateikė palankią nuomonę apie procedūrą.

3.   IŠANKSTINIAME VERTINIME PAREIKŠTOS ABEJONĖS

| (3) | 2009 m. birželio 25 d. išankstiniame vertinime Komisija išreiškė abejonę, kad SvK galėjo piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi Švedijos elektros energijos perdavimo rinkoje. Tikėtina, kad SvK, numačiusi vidaus perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje ribojo Švedijos jungiamųjų linijų eksporto pajėgumus, tokiu būdu taikydama nevienodas sąlygas skirtingiems tinklo naudotojams ir į segmentus dalydama vidaus rinką. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. birželio 25 d. išankstiniame vertinime Komisija išreiškė abejonę, kad SvK galėjo piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi Švedijos elektros energijos perdavimo rinkoje. Tikėtina, kad SvK, numačiusi vidaus perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje ribojo Švedijos jungiamųjų linijų eksporto pajėgumus, tokiu būdu taikydama nevienodas sąlygas skirtingiems tinklo naudotojams ir į segmentus dalydama vidaus rinką.

4.   ĮSIPAREIGOJIMAI

| (4) | SvK pateikė įsipareigojimų, kad būtų išsklaidytos Komisijai kilusios su konkurencija susijusios abejonės dėl Švedijos perdavimo rinkos. Pirma, SvK Švedijos perdavimo sistemą padalys į dvi ar daugiau skirtingo tarifo zonų ir taip eksploatuos Švedijos perdavimo sistemą ne vėliau kaip nuo 2011 m. lapkričio 1 d. Skirtingo tarifo zonų išdėstymas bus gana lankstus, kad būtų keičiamas prireikus suderinti su numatytais ir nenumatytais būsimais srautų modelių pokyčiais Švedijos perdavimo sistemoje. Nuo skirtingo tarifo zonų eksploatavimo pradžios SvK valdys perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje neribodama jungiamųjų linijų prekybos pajėgumų. Vienintelė šiam principui taikoma išimtis yra viena Švedijos tinklo dalis, vadinamasis vakarinės pakrantės koridorius. Šioje dalyje energijos gamybos ištekliai yra nepakankami, kad būtų išlaikyta atskira skirtingo tarifo zona. Antra, vakarinės pakrantės koridoriuje SvK įsipareigoja stiprinti tinklą ir įrengti bei nuo 2011 m. lapkričio 30 d. eksploatuoti naują 400 kV perdavimo liniją. Trečia, laikotarpiu nuo pranešimo apie sprendimą dėl įsipareigojimų iki dienos, kai pradedamos eksploatuoti skirtingo tarifo zonos, SvK daugiau naudos kompensacinę prekybą, kad būtų sumažinti dėl vidaus perkrovos atsiradę jungiamųjų linijų pajėgumų apribojimai. |
| --- | --- |

(4)

SvK pateikė įsipareigojimų, kad būtų išsklaidytos Komisijai kilusios su konkurencija susijusios abejonės dėl Švedijos perdavimo rinkos. Pirma, SvK Švedijos perdavimo sistemą padalys į dvi ar daugiau skirtingo tarifo zonų ir taip eksploatuos Švedijos perdavimo sistemą ne vėliau kaip nuo 2011 m. lapkričio 1 d. Skirtingo tarifo zonų išdėstymas bus gana lankstus, kad būtų keičiamas prireikus suderinti su numatytais ir nenumatytais būsimais srautų modelių pokyčiais Švedijos perdavimo sistemoje. Nuo skirtingo tarifo zonų eksploatavimo pradžios SvK valdys perkrovą Švedijos perdavimo sistemoje neribodama jungiamųjų linijų prekybos pajėgumų. Vienintelė šiam principui taikoma išimtis yra viena Švedijos tinklo dalis, vadinamasis vakarinės pakrantės koridorius. Šioje dalyje energijos gamybos ištekliai yra nepakankami, kad būtų išlaikyta atskira skirtingo tarifo zona. Antra, vakarinės pakrantės koridoriuje SvK įsipareigoja stiprinti tinklą ir įrengti bei nuo 2011 m. lapkričio 30 d. eksploatuoti naują 400 kV perdavimo liniją. Trečia, laikotarpiu nuo pranešimo apie sprendimą dėl įsipareigojimų iki dienos, kai pradedamos eksploatuoti skirtingo tarifo zonos, SvK daugiau naudos kompensacinę prekybą, kad būtų sumažinti dėl vidaus perkrovos atsiradę jungiamųjų linijų pajėgumų apribojimai.

| (5) | SvK įsipareigojimai yra pakankamos taisomosios priemonės Komisijos abejonėms išsklaidyti. Smulkiau padalijus Švedijos tinklą nebelieka būtinybės dėl atsiradusios vidaus perkrovos Švedijos tinklo mažiausio pajėgumo tinklo grandyje, išskyrus vakarinės pakrantės koridorių, riboti esamų jungiamųjų linijų pajėgumų. Nauja 400 kV linija, kurią SvK įsipareigoja pastatyti vakarų Švedijoje netoli Geteborgo ir pradėti eksploatuoti vėliausiai nuo 2011 m. lapkričio 30 d., padės išspręsti mažiausio pajėgumo tinklo grandies problemą vakarų pakrantės koridoriuje. Taisomosios priemonės nėra neproporcingos nei SvK, nei trečiųjų šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(5)

SvK įsipareigojimai yra pakankamos taisomosios priemonės Komisijos abejonėms išsklaidyti. Smulkiau padalijus Švedijos tinklą nebelieka būtinybės dėl atsiradusios vidaus perkrovos Švedijos tinklo mažiausio pajėgumo tinklo grandyje, išskyrus vakarinės pakrantės koridorių, riboti esamų jungiamųjų linijų pajėgumų. Nauja 400 kV linija, kurią SvK įsipareigoja pastatyti vakarų Švedijoje netoli Geteborgo ir pradėti eksploatuoti vėliausiai nuo 2011 m. lapkričio 30 d., padės išspręsti mažiausio pajėgumo tinklo grandies problemą vakarų pakrantės koridoriuje. Taisomosios priemonės nėra neproporcingos nei SvK, nei trečiųjų šalių atžvilgiu.

5.   IŠVADA

| (6) | Sprendime nustatyta, kad įsipareigojimai yra privalomi dešimt metų nuo pranešimo apie juos paskelbimo datos. Sprendime nurodyta, kad Komisija nebeturi pagrindo imtis veiksmų, todėl nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 2 dalies nuostatų, šios bylos procedūrą reikėtų užbaigti. |
| --- | --- |

(6)

Sprendime nustatyta, kad įsipareigojimai yra privalomi dešimt metų nuo pranešimo apie juos paskelbimo datos. Sprendime nurodyta, kad Komisija nebeturi pagrindo imtis veiksmų, todėl nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 2 dalies nuostatų, šios bylos procedūrą reikėtų užbaigti.

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(2)  OL C 239, 2009 10 6, p. 9.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos investicijų bankas

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/30

---

Kvietimas teikti paraiškas – Europos investicijų bankas (EIB) siūlo tris naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą

2010/C 142/09

Europos investicijų bankas institucinius santykius su universitetais dažniausiai palaiko remdamasis EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyva (angl. EIB-Universities Research Action), kurią sudaro trys skirtingos programos:

| — | EIBURS (angl. 
  EIB Universities Research Sponsorship) – Universitetų mokslinių tyrimų rėmimo programa, |
| --- | --- |

—

EIBURS (angl. 
  EIB Universities Research Sponsorship) – Universitetų mokslinių tyrimų rėmimo programa,

| — | STAREBEI (pranc.
  STAges de REcherche BEI
  ) – jaunųjų mokslininkų, dirbančių pagal bendrus EIB ir universitetų projektus, finansavimo programa ir |
| --- | --- |

—

STAREBEI (pranc.
  STAges de REcherche BEI
  ) – jaunųjų mokslininkų, dirbančių pagal bendrus EIB ir universitetų projektus, finansavimo programa ir

| — | EIB universitetų tinklai (angl. EIB Universities Networks) – universitetų tinklų, kurie ypač svarbūs remiant EIB grupės tikslus, bendradarbiavimo priemonė. |
| --- | --- |

—

EIB universitetų tinklai (angl. EIB Universities Networks) – universitetų tinklų, kurie ypač svarbūs remiant EIB grupės tikslus, bendradarbiavimo priemonė.

EIBURS teikia dotacijas universitetų mokslinių tyrimų centrams, nagrinėjantiems mokslines temas ir problemas labiausiai Banką dominančiose srityse. Iki 100 000 EUR per metus EIB finansinė parama konkurso būdu trejus metus gali būti skiriama suinteresuotiems ES, stojančiųjų ir ES narystės siekiančių šalių universitetų fakultetams arba mokslinių tyrimų centrams, pripažintiems EIB pasirinktų sričių kompetencijos centrais, kad jie galėtų plėsti veiklą šiose srityse. Konkurso laimėtojas privalės atlikti įvairius darbus (vykdyti mokslinius tyrimus, rengti kursus ir seminarus, kurti ryšių tinklą, skleisti rezultatus ir kt.), dėl kurių atlikimo bus sudaromos sutartys su Banku.

2010–2011 mokslo metams EIBURS programoje pasirinktos trys naujos mokslinių tyrimų sritys:

—   Europos MVĮ kreditų grąžinimo rodiklių lyginamoji analizė

Praktikams nelabai aiškus ryšys tarp MVĮ kreditų grąžinimo mikroekonominiu lygmeniu ir juos veikiančios makroekonominės situacijos. Tikimasi, kad pagal EIBURS programą paramą gavęs universiteto mokslinių tyrimų centras sukurs mokslinių tyrimų programą, skirtą įvertinti makroekonominių veiksnių pokyčių įtaką svarbiausiems MVĮ kreditų grąžinimo rodikliams Europoje. Taip būtų tiriama ekonominio augimo vietoje ir pasauliniu mastu, palūkanų normos ir valiutų keitimo kursų pokyčių įtaka vėlavimui grąžinti paskolą, nuostoliams dėl finansinių įsipareigojimų nevykdymo ir išankstinių įmokų normai, be to, būtų galima įvertinti jų įtaką atskiriems regionams ir šalims bei operacijų poveikį įvairiose ūkio šakose.

EIB grupė per savo dukterinę instituciją Europos investicijų fondą kaupia išsamius duomenis apie MVĮ paskolų portfelio ir atskirų paskolų grąžinimą. Mokslininkai galėtų pasinaudoti šiais duomenimis, bet paraiškose turėtų būti nurodyti ir papildomi informacijos šaltiniai arba numatomos naudoti duomenų bazės.

Į projektą galima įtraukti bet kokią papildomą veiklą, kurios universiteto centras norėtų imtis gavęs finansinę paramą šiam tyrimui, pavyzdžiui:

| — | organizuoti kursus ir seminarus, |
| --- | --- |

—

organizuoti kursus ir seminarus,

| — | kurti papildomas duomenų bazes, |
| --- | --- |

—

kurti papildomas duomenų bazes,

| — | atlikti apklausas. |
| --- | --- |

—

atlikti apklausas.

—   Europos infrastruktūros finansavimo istorija

Daug didelį biudžeto deficitą patiriančių Europos vyriausybių laiko įvairių formų sutartis su viešosiomis ir privačiosiomis partnerystėmis (VPP) galimybe tesėti pažadus gerinti viešųjų paslaugų infrastruktūrą, tuo pačiu metu išvengiant pernelyg didelės viešojo sektoriaus skolos. Jau keletą metų privatizavimo ir reguliavimo modelius daug šalių taiko ir komunalinių paslaugų įmonėse.

Ilgalaikės viešosios ir privačiosios nuosavybės struktūros ir investicijos į infrastruktūrą egzistuoja įvairiose Europos šalyse. Koncesijų sutartys buvo pasirašomos jau senovės Graikijoje, jomis plačiai naudojosi romėnai, o šiuolaikinę formą jos įgavo pagal Napoleono kodeksą. Didžioji XVIII a. ir XIX a. infrastruktūros dalis (kanalai, geležinkeliai, telegrafai, vandens tiekimas, dujos, elektra) buvo pastatyta naudojant privatų kapitalą, dažnai kartu su tiesioginėmis ir netiesioginėmis valdžios subsidijomis ar kitokia parama. Daug jų vėliau tapo visuomenės nuosavybe. Įvairių infrastruktūros paslaugų istorija rodo, kaip technologijų naujovių, infrastruktūros paslaugų ir finansų sąveika gali vystytis įvairiomis sąlygomis. Tam tikru istoriniu laikotarpiu vykusios diskusijos, alternatyvūs sprendimai ir ilgalaikiai įvairius situacijos dalyvius palietę rezultatai – viskas atsiliepia šiandien.

Todėl EIB kviečia teikti pasiūlymus moksliniams tyrimams, kuriais siekiama:

| — | tirti ilgalaikes makroekonomines tendencijas infrastruktūros finansavimo srityje, tokio finansavimo rezultatus tvaraus viešųjų paslaugų gerinimo požiūriu ir jų svarbą šiuolaikinėms politinėms diskusijoms, |
| --- | --- |

—

tirti ilgalaikes makroekonomines tendencijas infrastruktūros finansavimo srityje, tokio finansavimo rezultatus tvaraus viešųjų paslaugų gerinimo požiūriu ir jų svarbą šiuolaikinėms politinėms diskusijoms,

| — | atlikti konkrečių infrastruktūros projektų, ypač vykdomų visos Europos mastu, technologinių ir finansinių inovacijų analizę atskiruose sektoriuose, |
| --- | --- |

—

atlikti konkrečių infrastruktūros projektų, ypač vykdomų visos Europos mastu, technologinių ir finansinių inovacijų analizę atskiruose sektoriuose,

| — | rašyti ir analizuoti įvairių viešojo, privačiojo ir mišraus finansavimo modelių, skirtų infrastruktūros statybai ir veiklai įvairiuose sektoriuose ir įvairiose teisinėse bei nacionalinės politikos sistemose, istoriją. |
| --- | --- |

—

rašyti ir analizuoti įvairių viešojo, privačiojo ir mišraus finansavimo modelių, skirtų infrastruktūros statybai ir veiklai įvairiuose sektoriuose ir įvairiose teisinėse bei nacionalinės politikos sistemose, istoriją.

Paraiškas gali teikti Europos universitetai atskirai ar kartu su partneriais, siūlydami mokslinio tyrimo programą anksčiau nurodyta tema. Konkursą laimėjęs pareiškėjas (pareiškėjai) pagal EIBURS programą gali gauti iki 300 000 EUR dotaciją, išmokamą per trejus metus, naujiems moksliniams tyrimams tose Europos infrastruktūros finansavimo istorijos srityse, kurios yra svarbios politikos diskusijoms šiandien. Ypač skatinami moksliniai tyrimai kiekybiniu ir kokybiniu bei tarpdalykiniu (pvz., istorija, inžinerija, ekonomika, finansai) aspektu, kuriuos vykdant numatomas kelių Europos valstybių mokslininkų bendradarbiavimas.

Didžioji lėšų dalis turėtų būti panaudota jauniems mokslininkams (pvz., doktorantams) samdyti, kad jie nagrinėtų konkrečias temas. Jei reikia, tyrėjams gali būti suteikta galimybė dirbti kartu su infrastruktūros sektoriaus ekspertais Europos investicijų banke Liuksemburge. Be to, dalį lėšų reikėtų skirti informacijai apie renginius skelbti ir tinklui, kuris sujungtų tam tikrų infrastruktūros sektorių istorijos ekspertus įvairiose šalyse, kurti.

—   Ekonominis teisės poveikis: Ekonominis Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvos poveikio įvertinimas

Viena iš svarbiausių kietųjų atliekų tvarkymo projektų sudėtinių dalių yra pakuočių atliekoms perdirbti ir (arba) pakartotinai naudoti būtina infrastruktūra. Pagal Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvą pakuočių gamintojai turi perdirbti ir pakartotinai naudoti pakuotes, kurias jie tiekia į rinką, bet šalys atsako už tai, kad būtų laikomasi Direktyvoje išvardytų perdirbimo ir pakartotino naudojimo tikslų.

Mokslinio tyrimo metu reikia išnagrinėti, kokį ekonominį poveikį turėjo teisiniai įsipareigojimai, atsirandantys taikant minėtą direktyvą įvairioms susijusioms šalims: valdžios įstaigoms, rinkos dalyviams ir piliečiams.

Turėtų būti įvertintas direktyvoje nustatytų priemonių ekonominis veiksmingumas sąnaudų ir naudos analizės požiūriu. Reikėtų išnagrinėti tokius klausimus, kaip ekonominė grąža, įvertinta atsižvelgiant į pagerėjusią aplinkos apsaugą ir sąnaudų paskirstymą (ar ES piliečiai sumoka už direktyvos tikslų įgyvendinimą mokėdami už pakuotas prekes didesnę kainą, ar taikant didesnius atliekų tvarkymo tarifus ir mokesčius, ar abiem būdais? Ar ekonominė nauda aplinkos apsaugos požiūriu yra patenkinama palyginti su alternatyviomis strategijomis? Ar priimti teisės aktai yra veiksmingi, siekiant nustatytų tikslų?).

Mokslinis tyrimas turėtų apimti pakankamai reprezentatyvų ES valstybių narių skaičių.

Į projektą galima įtraukti ir papildomą veiklą, kurios universiteto centras norėtų imtis gavęs finansinę paramą šiam tyrimui, pavyzdžiui:

| — | organizuoti kursus ir seminarus, |
| --- | --- |

—

organizuoti kursus ir seminarus,

| — | kurti papildomas duomenų bazes, |
| --- | --- |

—

kurti papildomas duomenų bazes,

| — | atlikti apklausas. |
| --- | --- |

—

atlikti apklausas.

Paraiškas teikti iki 2010 m. rugsėjo 10 d. Vėliau pateiktos paraiškos nebus nagrinėjamos. Paraiškas siųsti adresu:

Elektroninę kopiją

universities@eib.org

ir

spausdintą kopiją

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

p. Luísa Ferreira, koordinatorei.

Daugiau informacijos apie EIBURS atranką ir kitas programas bei priemones rasite interneto tinklalapyje http://www.eib.org/universities

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/33

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 142/10

| 1. | 2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH “, Vienoje įsikūrusi įsigyjančioji bendrovė, kontroliuojama privataus kapitalo investicijų fondo „One Equity Partners“ (toliau – OEP, kontroliuojama „J.P. Morgan Chase & Co.“), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Constantia Packaging AG“ (toliau – CGAP) ir susijusių įmonių, įskaitant „Belisce d.d.“ („Belisce“), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH “, Vienoje įsikūrusi įsigyjančioji bendrovė, kontroliuojama privataus kapitalo investicijų fondo „One Equity Partners“ (toliau – OEP, kontroliuojama „J.P. Morgan Chase & Co.“), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Constantia Packaging AG“ (toliau – CGAP) ir susijusių įmonių, įskaitant „Belisce d.d.“ („Belisce“), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | OEP: privataus kapitalo fondai, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

OEP: privataus kapitalo fondai,

| — | CPAG: aliuminio, gofruotojo kartono ir lanksčiosios pakuotės. |
| --- | --- |

—

CPAG: aliuminio, gofruotojo kartono ir lanksčiosios pakuotės.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/34

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 142/11

| 1. | 2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Mahle GmbH“ (toliau – „Mahle“, Vokietija) ir „Behr GmbH & Co KG“ (toliau – „Behr“, Vokietija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Behr Industry GmbH & Co KG“ (toliau – „Behr Industry“, Vokietija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Mahle GmbH“ (toliau – „Mahle“, Vokietija) ir „Behr GmbH & Co KG“ (toliau – „Behr“, Vokietija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Behr Industry GmbH & Co KG“ (toliau – „Behr Industry“, Vokietija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Mahle“: automobilių ir motorinių transporto priemonių dalių ir sistemų kūrimas, gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Mahle“: automobilių ir motorinių transporto priemonių dalių ir sistemų kūrimas, gamyba ir pardavimas,

| — | „Behr“: automobilių variklių aušinimo ir oro kondicionavimo sukomplektuotų sistemų ir jų dalių kūrimas ir gamyba, |
| --- | --- |

—

„Behr“: automobilių variklių aušinimo ir oro kondicionavimo sukomplektuotų sistemų ir jų dalių kūrimas ir gamyba,

| — | „Behr Industry“: ne kelių transporto priemonių aušinimo ir oro kondicionavimo sistemų kūrimas ir gamyba. |
| --- | --- |

—

„Behr Industry“: ne kelių transporto priemonių aušinimo ir oro kondicionavimo sistemų kūrimas ir gamyba.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/35

---

Prancūzijos vyriausybės pranešimas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1)

(Pranešimas apie prašymus išduoti išskirtinius leidimus, vadinamus „Permis de Langlade“ ir „Permis de Hermine“, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 142/12

2009 m. birželio 29 d. įmonės ConocoPhillips Canada Ressources Corp. įsikūrusi P.O. Box PO Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7, CANADA, ir BHP Billiton Petroleum Corp., įsikūrusi 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030, UNITED STATES OF AMERICA, pateikė prašymą penkeriems (5) metams gauti išskirtinį leidimą, vadinamą „Permis de Langlade“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius maždaug 547 kv. kilometrų jūros dugno teritorijoje prie Sen Pjero ir Mikelono krantų.

2009 m. gruodžio 9 d. įmonė Bardoil Energy SAS, įsikūrusi 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE, pateikė prašymą penkeriems (5) metams gauti išskirtinį leidimą, vadinamą „Permis de Hermine“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius maždaug 1 312 kv. kilometrų jūros dugno teritorijoje prie Sen Pjero ir Mikelono krantų.

Šiuose prašymuose gauti leidimą nurodytas perimetras sudarytas iš dienovidinių ir lygiagrečių, einančių per toliau geografinėmis koordinatėmis apibūdintus taškus, pradiniu dienovidiniu laikant Grinvičo dienovidinį.

| Taškas | Vakarų ilguma | Šiaurės platuma |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50’ 00,2" |

Taškas

Vakarų ilguma

Šiaurės platuma

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50’ 00,2"

Prašymų pateikimas ir leidimo suteikimo kriterijai

Pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų pateikėjai turi atitikti sąlygas, nustatytas 2006 m. birželio 2 d. Nutarimo Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų 4 ir 5 straipsniuose (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Susidomėjusios įmonės gali per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti konkurencinį prašymą, remdamosi taisyklėmis, aprašytomis „Pranešime apie kalnakasybos leidimų išdavimą Prancūzijoje“, paskelbtame 1994 m. gruodžio 30 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C 374 11 puslapyje, ir nustatytomis 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Konkurenciniai prašymai siunčiami kalnakasybos ministrui nurodytu adresu. Sprendimai dėl pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų bus priimti per dvejus metus nuo pirminio prašymo pateikimo Prancūzijos valdžios institucijoms dienos, bet ne vėliau kaip 2011 m. rugpjūčio 31 d.

Veiklos ir jos sustabdymo sąlygos bei reikalavimai

Pareiškėjų prašoma remtis Kalnakasybos kodekso 79 ir 79.1 straipsniais ir 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-649 dėl kalnakasybos, požeminio saugojimo darbų ir kasyklų bei požeminio saugojimo tvarkos (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Papildomos informacijos galima gauti adresu: ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de la mer, Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques, Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Tel.+33 140819529).

Prieš tai paminėtų įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas galima rasti internete adresu http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

---

| 1.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/37

---

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1)

(Pranešimas apie du prašymus išduoti leidimą, vadinamą „Permis de Sézanne“, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti, iš kurių vieną pateikė Concorde Energy LLC, o antrąjį – Réalm Energy International)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 142/13

2009 m. rugsėjo 8 d. įmonė Concorde Energy LLC, kurios pagrindinė buveinė yra 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington, KY 40511 UNITED STATES OF AMERICA, pateikė prašymą ketveriems metams gauti išskirtinį leidimą, vadinamą „Permis de Sézanne“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius maždaug 273 kv. kilometrų teritorijoje, užimančioje dalį Marnos departamento.

2009 m. gruodžio 11 d. įmonė Realm Energy International, kurios pagrindinė buveinė yra 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD UNITED KINGDOM, pateikė prašymą penkeriems metams gauti išskirtinį leidimą, vadinamą „Permis de Sézanne“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius maždaug 870 kv. kilometrų teritorijoje, užimančioje dalį Obo ir Marnos departamentų.

Visų šių prašymų gauti leidimą perimetras sudarytas iš dienovidinių ir lygiagrečių, einančių per toliau geografinėmis koordinatėmis apibūdintus taškus, sankirtų, pradiniu dienovidiniu laikant Paryžiaus dienovidinį.

| TAŠKAI | ILGUMA
  laipsniais R | PLATUMA
  laipsniais Š |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

TAŠKAI

ILGUMA

laipsniais R

PLATUMA

laipsniais Š

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Prašymų pateikimas ir leidimo suteikimo kriterijai

Pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų pateikėjai turi atitikti sąlygas, nustatytas 2006 m. birželio 2 d. Nutarimo Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų 4 ir 5 straipsniuose (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Susidomėjusios įmonės gali per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti konkurencinį prašymą, remdamosi taisyklėmis, aprašytomis „Pranešime apie kalnakasybos leidimų išdavimą Prancūzijoje“, paskelbtame 1994 m. gruodžio 30 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C 374 11 puslapyje, ir nustatytomis 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Konkurenciniai prašymai siunčiami Kalnakasybos ministrui nurodytu adresu. Sprendimai dėl pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų bus priimti per dvejus metus nuo pirminio prašymo pateikimo Prancūzijos valdžios institucijoms dienos, bet ne vėliau kaip 2011 m. spalio 9 d.

Veiklos ir jos sustabdymo sąlygos bei reikalavimai

Pareiškėjų prašoma remtis Kalnakasybos kodekso 79 ir 79.1 straipsniais ir 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-649 dėl kalnakasybos, požeminio saugojimo darbų ir kasyklų bei požeminio saugojimo tvarkos (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Papildomos informacijos galima gauti adresu: Ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de la mer; Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

Paminėtų įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas galima rasti internete adresu http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

---