# Europos Sąjungos C 146/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.146.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 146 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 4d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.146.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 146

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 146/01 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Ispanijos stabilumo programos | 1 |
| 2010/C 146/02 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Švedijos konvergencijos programos | 7 |
| 2010/C 146/03 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Nyderlandų stabilumo programos | 12 |
| 2010/C 146/04 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009/2010 m.–2014/2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 18 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 146/01

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Ispanijos stabilumo programos

1

2010/C 146/02

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Švedijos konvergencijos programos

7

2010/C 146/03

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Nyderlandų stabilumo programos

12

2010/C 146/04

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009/2010 m.–2014/2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

18

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 146/05 | Euro kursas | 24 |
| 2010/C 146/06 | Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Vokietija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – atšaukimas – Valstybės pagalba C 28/08 (ex N 345/06) – MVĮ priemoka įmonei Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 146/05

Euro kursas

24

2010/C 146/06

Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Vokietija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – atšaukimas – Valstybės pagalba C 28/08 (ex N 345/06) – MVĮ priemoka įmonei Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 146/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 29 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 146/11 | Informacinis pranešimas – Viešosios konsultacijos – Ukrainos geografinės nuorodos | 30 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 146/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

29

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 146/11

Informacinis pranešimas – Viešosios konsultacijos – Ukrainos geografinės nuorodos

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Ispanijos stabilumo programos

2010/C 146/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį (stabilumo programų atveju),

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Ispanijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Ispanijos stabilumo programą.

| (2) | Po daugiau kaip dešimtmetį trukusio spartaus BVP augimo 2009 m. Ispaniją ištiko gili recesija. Nuosmukį lėmė staigus vidaus paklausos sumažėjimas, atspindintis bumo etapu susiformavusio makroekonominio disbalanso mažėjimą, o pasaulinė finansų krizė jį dar padidino. Visų pirma baigėsi skolinimo bumas ir privatusis sektorius skubiai padidino santaupų rodiklį, traukiasi per didelis būsto sektorius – mažėja ir kainos, ir veiklos mastas, sumažėjo aukštą lygį siekęs išorės deficitas ir infliacinis spaudimas.
  Dėl nuosmukio dramatiškai sumažėjo darbuotojų skaičius, o nedarbo lygis labai padidėjo. Dabartinė krizė daro daug žalos ir Ispanijos valstybės finansams. Be mažėjančio veiklos masto, fiskaliniai pokyčiai atspindi palankų politinį atsaką, pagal kurį įgyvendinamos didelio masto skatinamosios priemonės. Jau 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo 3 % BVP, todėl 2009 m. kovo mėn. pradėta perviršinio deficito procedūra. Per paskutinį šios procedūros etapą 2009 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė patikslintą rekomendaciją, parengtą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, kurioje Ispanija raginama ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. Pagrindiniai uždaviniai ateityje – tęsti koregavimą, be kita ko, mažinant išorės deficitą ir iš naujo subalansuojant BVP augimo šaltinius, mažiau orientuojant juos į vidaus paklausą, visų pirma būsto sektoriuje, ir daugiau – į išorės sektorių. Tam bus reikalingos reformos našumui ir potencialiam BVP augimui skatinti, taip pat darbo vietoms tvariai kurti. Tuo pačiu metu reikia didinti konkurencingumą, be kita ko, įgyvendinant tinkamą sąnaudų mažinimo politiką, t. y. riboti darbo užmokesčio ir antkainių augimą, palyginti su prekybos partneriais. Šios struktūrinės konkurencingumo problemos kartu su cikliniais veiksniais, atspindinčiais didelį ekonomikos augimą, kuris buvo spartesnis negu pagrindinių prekybos partnerių, paskatino susidaryti didelį einamosios sąskaitos deficitą, kuris per pastarąjį dešimtmetį sparčiai didėjo, pasiekdamas aukščiausią lygį 2007 m., kai šis rodiklis buvo dviženklis, o 2009 m. sumažėjo maždaug perpus. Galiausiai, nors iki šiol valdžios sektorius sušvelnindavo smarkaus išlaidų mažinimo privačiajame sektoriuje poveikį, galimybių tai tęsti dar labiau nepažeidžiant fiskalinio tvarumo nebeliko. Taigi, pagrindinis ateinančių kelerių metų uždavinys yra toliau įgyvendinti patikimo ir tvaraus fiskalinio konsolidavimo strategiją. |
| --- | --- |

(2)

Po daugiau kaip dešimtmetį trukusio spartaus BVP augimo 2009 m. Ispaniją ištiko gili recesija. Nuosmukį lėmė staigus vidaus paklausos sumažėjimas, atspindintis bumo etapu susiformavusio makroekonominio disbalanso mažėjimą, o pasaulinė finansų krizė jį dar padidino. Visų pirma baigėsi skolinimo bumas ir privatusis sektorius skubiai padidino santaupų rodiklį, traukiasi per didelis būsto sektorius – mažėja ir kainos, ir veiklos mastas, sumažėjo aukštą lygį siekęs išorės deficitas ir infliacinis spaudimas.

Dėl nuosmukio dramatiškai sumažėjo darbuotojų skaičius, o nedarbo lygis labai padidėjo. Dabartinė krizė daro daug žalos ir Ispanijos valstybės finansams. Be mažėjančio veiklos masto, fiskaliniai pokyčiai atspindi palankų politinį atsaką, pagal kurį įgyvendinamos didelio masto skatinamosios priemonės. Jau 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo 3 % BVP, todėl 2009 m. kovo mėn. pradėta perviršinio deficito procedūra. Per paskutinį šios procedūros etapą 2009 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė patikslintą rekomendaciją, parengtą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, kurioje Ispanija raginama ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. Pagrindiniai uždaviniai ateityje – tęsti koregavimą, be kita ko, mažinant išorės deficitą ir iš naujo subalansuojant BVP augimo šaltinius, mažiau orientuojant juos į vidaus paklausą, visų pirma būsto sektoriuje, ir daugiau – į išorės sektorių. Tam bus reikalingos reformos našumui ir potencialiam BVP augimui skatinti, taip pat darbo vietoms tvariai kurti. Tuo pačiu metu reikia didinti konkurencingumą, be kita ko, įgyvendinant tinkamą sąnaudų mažinimo politiką, t. y. riboti darbo užmokesčio ir antkainių augimą, palyginti su prekybos partneriais. Šios struktūrinės konkurencingumo problemos kartu su cikliniais veiksniais, atspindinčiais didelį ekonomikos augimą, kuris buvo spartesnis negu pagrindinių prekybos partnerių, paskatino susidaryti didelį einamosios sąskaitos deficitą, kuris per pastarąjį dešimtmetį sparčiai didėjo, pasiekdamas aukščiausią lygį 2007 m., kai šis rodiklis buvo dviženklis, o 2009 m. sumažėjo maždaug perpus. Galiausiai, nors iki šiol valdžios sektorius sušvelnindavo smarkaus išlaidų mažinimo privačiajame sektoriuje poveikį, galimybių tai tęsti dar labiau nepažeidžiant fiskalinio tvarumo nebeliko. Taigi, pagrindinis ateinančių kelerių metų uždavinys yra toliau įgyvendinti patikimo ir tvaraus fiskalinio konsolidavimo strategiją.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui.
  Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Ispanijai svarbu imtis reformų darbo rinkos, švietimo, konkurencijos paslaugų ir elektros energijos sektoriuose bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros efektyvumo srityse. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, buvo padarytas neigiamas poveikis ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui.

Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Ispanijai svarbu imtis reformų darbo rinkos, švietimo, konkurencijos paslaugų ir elektros energijos sektoriuose bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros efektyvumo srityse.

| (4) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, daroma prielaida, kad 2010 m. BVP sumažės 0,3 % realiąja išraiška, o vėliau pagerės ir realusis BVP augimas bus 1,8 % 2011 m. ir vidutiniškai 3 % 2012 ir 2013 m. Augimo spartėjimą daugiausia skatins vidaus paklausa ir papildomai jį šiek tiek parems išorės sektorius. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek pernelyg palankiomis 2010 m. ir labai palankiomis vėlesnių metų BVP augimo prielaidomis. Visų pirma numatoma vidaus paklausos raida keletą ateinančių metų tikriausiai bus vangesnė atsižvelgiant į besitęsiantį didelį struktūrinį koregavimą ir ypač į mažėjančią investicijų į būstą dalį ekonominės veiklos struktūroje, bet ne tik į ją. Programoje numatytos infliacijos mažėjimo projekcijos atrodo tikroviškos. Numatoma, kad grynojo užsienio skolinimosi poreikis programos laikotarpiu dar sumažės, atspindėdamas didelio Ispanijos išorės disbalanso mažinimą. |
| --- | --- |

(4)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, daroma prielaida, kad 2010 m. BVP sumažės 0,3 % realiąja išraiška, o vėliau pagerės ir realusis BVP augimas bus 1,8 % 2011 m. ir vidutiniškai 3 % 2012 ir 2013 m. Augimo spartėjimą daugiausia skatins vidaus paklausa ir papildomai jį šiek tiek parems išorės sektorius. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek pernelyg palankiomis 2010 m. ir labai palankiomis vėlesnių metų BVP augimo prielaidomis. Visų pirma numatoma vidaus paklausos raida keletą ateinančių metų tikriausiai bus vangesnė atsižvelgiant į besitęsiantį didelį struktūrinį koregavimą ir ypač į mažėjančią investicijų į būstą dalį ekonominės veiklos struktūroje, bet ne tik į ją. Programoje numatytos infliacijos mažėjimo projekcijos atrodo tikroviškos. Numatoma, kad grynojo užsienio skolinimosi poreikis programos laikotarpiu dar sumažės, atspindėdamas didelio Ispanijos išorės disbalanso mažinimą.

| (5) | Programoje 2009 m. numatomas 11,4 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Didelis pablogėjimas, palyginti su 2008 m. deficitu, kuris sudarė 4,1 % BVP, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams, įskaitant automatinių stabilizatorių veikimą, bet prie jo taip pat prisidėjo ir Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) atitinkančios skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudaro 2,25 % BVP. Programoje planuojama, kad 2010 m. ir vėlesniais programos metais fiskalinė politika taps ribojamąja, laikantis Tarybos rekomenduojamos pasitraukimo strategijos ir siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2013 m. ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę. |
| --- | --- |

(5)

Programoje 2009 m. numatomas 11,4 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Didelis pablogėjimas, palyginti su 2008 m. deficitu, kuris sudarė 4,1 % BVP, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams, įskaitant automatinių stabilizatorių veikimą, bet prie jo taip pat prisidėjo ir Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) atitinkančios skatinamosios priemonės, kurių poveikis sudaro 2,25 % BVP. Programoje planuojama, kad 2010 m. ir vėlesniais programos metais fiskalinė politika taps ribojamąja, laikantis Tarybos rekomenduojamos pasitraukimo strategijos ir siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2013 m. ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę.

| (6) | Pagal programą valdžios sektoriaus deficito tikslas 2010 m. yra 9,8 % BVP, t. y. jis yra gerokai didesnis nei 8,1 % BVP deficitas, numatytas 2010 m. biudžete. Šis 1,7 procentinio punkto BVP pablogėjimas atspindi 2009 m. bazės efektą. 2010 m. biudžeto įstatyme numatyta daug diskrecinių priemonių ir pajamų, ir išlaidų dalyje, ir jis pažymės fiskalinio konsolidavimo Ispanijoje pradžią. Pajamų dalyje į biudžetą, inter alia, įtrauktas PVM tarifų padidinimas nuo 2010 m. liepos mėn., didesnis santaupų mokesčių sistemos progresyvumas ir laikinas MVĮ taikomų mokesčių mažinimas, kuris yra palankus užimtumui. Jame taip pat atsižvelgta į papildomą alkoholiui ir tabakui taikomų mokesčių padidinimo 2009 m. viduryje poveikį. Išlaidų dalyje į biudžetą įtrauktas vietos valdžiai skirto investicijų paketo, kuris sudaro 0,5 % BVP, dalinis išplėtimas. Manoma, kad sutaupytų einamųjų išlaidų suma, sudaranti – 0,75 % BVP, su kaupu kompensuos šias išlaidas investicijoms. Be to, biudžete atsižvelgta į daugybės 2008 m. įgyvendintų laikinųjų skatinamųjų priemonių, pavyzdžiui, už uždirbtas pajamas mokamų mokesčių mažinimo suteikiant asmens pajamų mokesčio kreditą, panaikinimą. Manoma, kad dėl laikinųjų skatinamųjų priemonių panaikinimo ir 2010 m. numatytų naujų diskrecinių priemonių bendro poveikio fiskalinis balansas 2010 m. pagerės iki 1,75 % BVP – tai atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, parengtą pagal 126 straipsnio 7 dalį. Be priemonių, įtrauktų į 2010 m. biudžetą, konsolidavimą turėtų sustiprinti vadinamasis 2010 m. neatidėliotinų veiksmų planas, dėl kurio 2010 m. biudžeto įstatyme planuojamos išlaidos sumažės 0,5 % BVP. 2010 m. fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pokytį, bus ribojamoji, o pagerėjimas sudarys 2 procentinius punktus BVP. |
| --- | --- |

(6)

Pagal programą valdžios sektoriaus deficito tikslas 2010 m. yra 9,8 % BVP, t. y. jis yra gerokai didesnis nei 8,1 % BVP deficitas, numatytas 2010 m. biudžete. Šis 1,7 procentinio punkto BVP pablogėjimas atspindi 2009 m. bazės efektą. 2010 m. biudžeto įstatyme numatyta daug diskrecinių priemonių ir pajamų, ir išlaidų dalyje, ir jis pažymės fiskalinio konsolidavimo Ispanijoje pradžią. Pajamų dalyje į biudžetą, inter alia, įtrauktas PVM tarifų padidinimas nuo 2010 m. liepos mėn., didesnis santaupų mokesčių sistemos progresyvumas ir laikinas MVĮ taikomų mokesčių mažinimas, kuris yra palankus užimtumui. Jame taip pat atsižvelgta į papildomą alkoholiui ir tabakui taikomų mokesčių padidinimo 2009 m. viduryje poveikį. Išlaidų dalyje į biudžetą įtrauktas vietos valdžiai skirto investicijų paketo, kuris sudaro 0,5 % BVP, dalinis išplėtimas. Manoma, kad sutaupytų einamųjų išlaidų suma, sudaranti – 0,75 % BVP, su kaupu kompensuos šias išlaidas investicijoms. Be to, biudžete atsižvelgta į daugybės 2008 m. įgyvendintų laikinųjų skatinamųjų priemonių, pavyzdžiui, už uždirbtas pajamas mokamų mokesčių mažinimo suteikiant asmens pajamų mokesčio kreditą, panaikinimą. Manoma, kad dėl laikinųjų skatinamųjų priemonių panaikinimo ir 2010 m. numatytų naujų diskrecinių priemonių bendro poveikio fiskalinis balansas 2010 m. pagerės iki 1,75 % BVP – tai atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, parengtą pagal 126 straipsnio 7 dalį. Be priemonių, įtrauktų į 2010 m. biudžetą, konsolidavimą turėtų sustiprinti vadinamasis 2010 m. neatidėliotinų veiksmų planas, dėl kurio 2010 m. biudžeto įstatyme planuojamos išlaidos sumažės 0,5 % BVP. 2010 m. fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pokytį, bus ribojamoji, o pagerėjimas sudarys 2 procentinius punktus BVP.

| (7) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė vertė iki 2013 m., kaip nustatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį.
  Atnaujintoje programoje nustatyti deficito tikslai sudaro 7,5 %, 5,3 % ir 3 % BVP atitinkamai 2011, 2012 ir 2013 m. Tikimasi, kad vėlesniais metais konsolidavimą labai parems vadinamasis 2011–2013 m. griežto taupymo planas, skirtas centrinei Vyriausybei, kuris patvirtintas 2010 m. sausio 29 d. ir bus išsamiai apibrėžtas per ateinančius mėnesius, ir bendrieji susitarimai, kurie dar nėra patvirtinti ir kuriuose numatyta daug naujų priemonių, skirtų išlaidoms regioniniu ir vietos lygiais mažinti. Pagal pagrindinius į šį paketą įtrauktus pasiūlymus ketinama: i) praktiškai įšaldyti darbuotojų priėmimą viešajame sektoriuje, ii) visam laikui sumažinti tarpinį vartojimą, pervedimus ir kitas išlaidas 1 procentiniu punktu BVP, iii) sumažinti bendrąjį pagrindinio kapitalo formavimą 0,9 % BVP ir iv) sumažinti subsidijas 0,5 % BVP. Kaip nustatyta programoje, vidutinės trukmės biudžeto tikslas, kaip ir anksčiau, yra subalansuotas biudžetas per visą ciklą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos dydį, vidutinės trukmės biudžeto tikslas visiškai atspindi pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė vertė iki 2013 m., kaip nustatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį.

Atnaujintoje programoje nustatyti deficito tikslai sudaro 7,5 %, 5,3 % ir 3 % BVP atitinkamai 2011, 2012 ir 2013 m. Tikimasi, kad vėlesniais metais konsolidavimą labai parems vadinamasis 2011–2013 m. griežto taupymo planas, skirtas centrinei Vyriausybei, kuris patvirtintas 2010 m. sausio 29 d. ir bus išsamiai apibrėžtas per ateinančius mėnesius, ir bendrieji susitarimai, kurie dar nėra patvirtinti ir kuriuose numatyta daug naujų priemonių, skirtų išlaidoms regioniniu ir vietos lygiais mažinti. Pagal pagrindinius į šį paketą įtrauktus pasiūlymus ketinama: i) praktiškai įšaldyti darbuotojų priėmimą viešajame sektoriuje, ii) visam laikui sumažinti tarpinį vartojimą, pervedimus ir kitas išlaidas 1 procentiniu punktu BVP, iii) sumažinti bendrąjį pagrindinio kapitalo formavimą 0,9 % BVP ir iv) sumažinti subsidijas 0,5 % BVP. Kaip nustatyta programoje, vidutinės trukmės biudžeto tikslas, kaip ir anksčiau, yra subalansuotas biudžetas per visą ciklą. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos dydį, vidutinės trukmės biudžeto tikslas visiškai atspindi pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu.

| (8) | Biudžeto rezultatai programos laikotarpiu gali būti prastesni, negu numatoma programoje. 2010 m. ši rizika atrodo ganėtinai nedidelė, bet 2011 m. ir paskesniais metais yra svarbesnė. Į atnaujintą programą įtrauktos makroekonominės projekcijos 2010 m. yra tik šiek tiek pernelyg palankios, tačiau paskesniems metams jos yra labai palankios. Taip pat esama neaiškumų dėl numatomų konsolidavimo priemonių, visų pirma po 2010 m., kurių įgyvendinimas tebėra pasiūlymo etape ir kurios dar turi būti smulkiau apibūdintos, patvirtintos ir įgyvendintos. Papildoma rizika kyla dėl regioninės ir vietos valdžios institucijų biudžeto rezultatų, tačiau tikimasi, kad bendraisiais susitarimais ši rizika bus sumažinta. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai programos laikotarpiu gali būti prastesni, negu numatoma programoje. 2010 m. ši rizika atrodo ganėtinai nedidelė, bet 2011 m. ir paskesniais metais yra svarbesnė. Į atnaujintą programą įtrauktos makroekonominės projekcijos 2010 m. yra tik šiek tiek pernelyg palankios, tačiau paskesniems metams jos yra labai palankios. Taip pat esama neaiškumų dėl numatomų konsolidavimo priemonių, visų pirma po 2010 m., kurių įgyvendinimas tebėra pasiūlymo etape ir kurios dar turi būti smulkiau apibūdintos, patvirtintos ir įgyvendintos. Papildoma rizika kyla dėl regioninės ir vietos valdžios institucijų biudžeto rezultatų, tačiau tikimasi, kad bendraisiais susitarimais ši rizika bus sumažinta.

| (9) | 2009 m. bendroji valstybės skola pagal skaičiavimus sudarė 55,2 % BVP ir buvo gerokai didesnė nei ankstesniais metais, kai ji sudarė 39,7 %. Be didelio deficito padidėjimo ir BVP augimo sumažėjimo, prie skolos santykio augimo taip pat prisidėjo didelis atsargų ir srautų koregavimas, visų pirma susijęs su kreditavimo užtikrinimo parama.
  Numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu padidės dar 19 procentinių punktų, 2010 m. viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o iki 2013 m. pasieks 74 % BVP, ir augimą daugiausia skatins nuolat didelis valdžios sektoriaus deficitas. Vis dėlto skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma atnaujintoje programoje, atsižvelgiant į makroekonominiam scenarijui ir biudžeto tikslams gresiančią riziką, poreikį restruktūrizuoti finansų sektorių ir – mažesniu mastu – į neaiškumą dėl garantijų, suteiktų pagal finansinės paramos priemonių paketą, poveikio. Tačiau su priemonėmis, kurių imtasi finansų sektoriui paremti, susijęs skolos didėjimas gali būti pakreiptas priešinga kryptimi, jei paramos sistema ir su ja susijusios finansinės operacijos būtų sėkmingos. |
| --- | --- |

(9)

2009 m. bendroji valstybės skola pagal skaičiavimus sudarė 55,2 % BVP ir buvo gerokai didesnė nei ankstesniais metais, kai ji sudarė 39,7 %. Be didelio deficito padidėjimo ir BVP augimo sumažėjimo, prie skolos santykio augimo taip pat prisidėjo didelis atsargų ir srautų koregavimas, visų pirma susijęs su kreditavimo užtikrinimo parama.

Numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu padidės dar 19 procentinių punktų, 2010 m. viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o iki 2013 m. pasieks 74 % BVP, ir augimą daugiausia skatins nuolat didelis valdžios sektoriaus deficitas. Vis dėlto skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma atnaujintoje programoje, atsižvelgiant į makroekonominiam scenarijui ir biudžeto tikslams gresiančią riziką, poreikį restruktūrizuoti finansų sektorių ir – mažesniu mastu – į neaiškumą dėl garantijų, suteiktų pagal finansinės paramos priemonių paketą, poveikio. Tačiau su priemonėmis, kurių imtasi finansų sektoriui paremti, susijęs skolos didėjimas gali būti pakreiptas priešinga kryptimi, jei paramos sistema ir su ja susijusios finansinės operacijos būtų sėkmingos.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, rodo, kad pagal programoje numatytą biudžeto strategiją, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, skolos ir BVP santykis turėtų stabilizuotis iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks iki krizės buvusį lygį, ir kurios apima prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, rodo, kad pagal programoje numatytą biudžeto strategiją, vertinant nominaliąja verte ir nebesikeičiant politikai, skolos ir BVP santykis turėtų stabilizuotis iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui aiškiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl labai didelio išlaidų pensijoms (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Programoje apskaičiuota 2009 m. biudžeto būklė yra gerokai prastesnė, palyginti su ankstesnėje programoje numatyta pradine būkle; dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pažymėta, kad pensijų rezervo fonde kaupiamas turtas siekiant iš anksto finansuoti dalį būsimų pensijų išlaidų. Užtikrinus pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir vykdant struktūrines reformas būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip didelę.
  Programoje nurodyta, kad 2010 m. sausio 29 d. Vyriausybė Toledo paktui pasiūlė pensijų reformą, kurioje, be kita ko, numatyti šie elementai: i) nuolatinis pensinio amžiaus didinimas iki 67 metų ir galimybė susieti kitus dabartinės sistemos parametrus su tokiu profesinės veiklos laikotarpio pratęsimu; ii) įmokų ir naudos sąsajos stiprinimas (įskaitant galimybę kaip sistemos dalį įdiegti hipotetines sąskaitas); iii) lankstesnis papildomų savanoriškų pensijų sistemų ir valstybinės socialinės apsaugos sistemos santykis ir iv) pakankamo masto bei veiksmingesnė pagalbos šeimai politika. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui aiškiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl labai didelio išlaidų pensijoms (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Programoje apskaičiuota 2009 m. biudžeto būklė yra gerokai prastesnė, palyginti su ankstesnėje programoje numatyta pradine būkle; dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pažymėta, kad pensijų rezervo fonde kaupiamas turtas siekiant iš anksto finansuoti dalį būsimų pensijų išlaidų. Užtikrinus pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir vykdant struktūrines reformas būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip didelę.

Programoje nurodyta, kad 2010 m. sausio 29 d. Vyriausybė Toledo paktui pasiūlė pensijų reformą, kurioje, be kita ko, numatyti šie elementai: i) nuolatinis pensinio amžiaus didinimas iki 67 metų ir galimybė susieti kitus dabartinės sistemos parametrus su tokiu profesinės veiklos laikotarpio pratęsimu; ii) įmokų ir naudos sąsajos stiprinimas (įskaitant galimybę kaip sistemos dalį įdiegti hipotetines sąskaitas); iii) lankstesnis papildomų savanoriškų pensijų sistemų ir valstybinės socialinės apsaugos sistemos santykis ir iv) pakankamo masto bei veiksmingesnė pagalbos šeimai politika.

| (12) | Nors vidutinės trukmės biudžeto sistema buvo naudinga skatinant daugiametį fiskalinį planavimą ir rodo apskritai gerus rezultatus, pastarieji nuo 2008 m. blogėjo. 2007 m. įgyvendinus Biudžeto stabilumo akto reformą, pagal kurią nustatytas biudžeto stabilumo per visą ciklą principas, esama vidaus biudžeto sistema buvo sustiprinta. Tai leido nustatyti biudžeto tikslus remiantis cikline padėtimi. 2009 m. šio teisės akto lankstumas buvo visiškai išnaudotas, nes regioninėms ir vietos administracijoms išimties tvarka leista turėti didesnį deficitą, negu iš pradžių numatyta pagal biudžeto sistemą. Tačiau regionuose bei savivaldybėse patvirtinus bendruosius susitarimus dėl valstybės finansų tvarumo ir juos visapusiškai įgyvendinus bus sukurta priemonė, kurią taikant bus tvirtinami jų išlaidų restruktūrizavimo planai, kurių turinys bus panašus į centrinės Vyriausybės plano turinį, ir stebimas jų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(12)

Nors vidutinės trukmės biudžeto sistema buvo naudinga skatinant daugiametį fiskalinį planavimą ir rodo apskritai gerus rezultatus, pastarieji nuo 2008 m. blogėjo. 2007 m. įgyvendinus Biudžeto stabilumo akto reformą, pagal kurią nustatytas biudžeto stabilumo per visą ciklą principas, esama vidaus biudžeto sistema buvo sustiprinta. Tai leido nustatyti biudžeto tikslus remiantis cikline padėtimi. 2009 m. šio teisės akto lankstumas buvo visiškai išnaudotas, nes regioninėms ir vietos administracijoms išimties tvarka leista turėti didesnį deficitą, negu iš pradžių numatyta pagal biudžeto sistemą. Tačiau regionuose bei savivaldybėse patvirtinus bendruosius susitarimus dėl valstybės finansų tvarumo ir juos visapusiškai įgyvendinus bus sukurta priemonė, kurią taikant bus tvirtinami jų išlaidų restruktūrizavimo planai, kurių turinys bus panašus į centrinės Vyriausybės plano turinį, ir stebimas jų įgyvendinimas.

| (13) | Programoje pabrėžiama valstybės finansų kokybės, kaip pagrindinio Ispanijos pasitraukimo strategijos elemento, svarba. Šiuo atžvilgiu programoje numatytos tam tikros reformos, kuriomis siekiama gerinti valdžios sektoriaus išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą, taip pat pakeisti struktūrines mokesčių sistemos savybes. Su pajamomis susijusios reformos apima Ispanijos mokesčių sistemos struktūrinių savybių pakeitimus, pavyzdžiui, už uždirbtas pajamas mokamų mokesčių mažinimo panaikinimas, didesnis santaupų mokesčių sistemos progresyvumas ir PVM tarifų padidinimas. Su išlaidomis susijusiose reformose pirmenybė teikiama produktyvioms išlaidoms, visų pirma švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, ir poreikiui suvaldyti tarpinį viešojo sektoriaus vartojimą, kad išlaidos 2011–2013 m. laikotarpiu būtų sumažintos 4,3 procentinio punkto BVP. |
| --- | --- |

(13)

Programoje pabrėžiama valstybės finansų kokybės, kaip pagrindinio Ispanijos pasitraukimo strategijos elemento, svarba. Šiuo atžvilgiu programoje numatytos tam tikros reformos, kuriomis siekiama gerinti valdžios sektoriaus išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą, taip pat pakeisti struktūrines mokesčių sistemos savybes. Su pajamomis susijusios reformos apima Ispanijos mokesčių sistemos struktūrinių savybių pakeitimus, pavyzdžiui, už uždirbtas pajamas mokamų mokesčių mažinimo panaikinimas, didesnis santaupų mokesčių sistemos progresyvumas ir PVM tarifų padidinimas. Su išlaidomis susijusiose reformose pirmenybė teikiama produktyvioms išlaidoms, visų pirma švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, ir poreikiui suvaldyti tarpinį viešojo sektoriaus vartojimą, kad išlaidos 2011–2013 m. laikotarpiu būtų sumažintos 4,3 procentinio punkto BVP.

| (14) | Apskritai 2010 m. programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, parengtą pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nors biudžeto strategija, pagal kurią siekiama sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, vertinant nominaliąja verte, atitinka rekomendacijas, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, perviršinio deficito ištaisymas iki nustatyto termino dar neužtikrintas, o fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis gali būti mažesnis už rekomenduojamą būtiniausią 1,5 % BVP dydį per metus viso laikotarpio metu. Visų pirma biudžeto strategijoje užsibrėžti rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta, dėl palankaus makroekonominio scenarijaus laikotarpiui po 2010 m., o tai gali reikšti, kad ekonomikos augimo indėlis vykdant fiskalinį konsolidavimą bus mažesnis, negu numatyta programoje. Be to, būtina išsamiau išdėstyti koregavimo po 2010 m. planą, numatant konkrečias priemones, kurios turi būti patvirtintos. Biudžeto strategijos taip pat gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad skolos santykis vėl imtų mažėti. Siekiant sumažinti šią riziką, būtina paremti strategiją išsamiai nustatytomis priemonėmis, kurių bus imtasi po 2010 m., ir pakankamai patobulinti vėlesniems programos metams nustatytus planus. Tai taip pat būtų tinkama atsižvelgiant į prognozuojamą spartų skolos santykio ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, taip pat į įsišaknijusias Ispanijos koregavimo problemas. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai 2010 m. programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, parengtą pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau nuo 2011 m., atsižvelgiant į riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nors biudžeto strategija, pagal kurią siekiama sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, vertinant nominaliąja verte, atitinka rekomendacijas, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, perviršinio deficito ištaisymas iki nustatyto termino dar neužtikrintas, o fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis gali būti mažesnis už rekomenduojamą būtiniausią 1,5 % BVP dydį per metus viso laikotarpio metu. Visų pirma biudžeto strategijoje užsibrėžti rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta, dėl palankaus makroekonominio scenarijaus laikotarpiui po 2010 m., o tai gali reikšti, kad ekonomikos augimo indėlis vykdant fiskalinį konsolidavimą bus mažesnis, negu numatyta programoje. Be to, būtina išsamiau išdėstyti koregavimo po 2010 m. planą, numatant konkrečias priemones, kurios turi būti patvirtintos. Biudžeto strategijos taip pat gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad skolos santykis vėl imtų mažėti. Siekiant sumažinti šią riziką, būtina paremti strategiją išsamiai nustatytomis priemonėmis, kurių bus imtasi po 2010 m., ir pakankamai patobulinti vėlesniems programos metams nustatytus planus. Tai taip pat būtų tinkama atsižvelgiant į prognozuojamą spartų skolos santykio ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, taip pat į įsišaknijusias Ispanijos koregavimo problemas.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose, parengtose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį, Taryba taip pat rekomendavo Ispanijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje (5). |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose, parengtose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį, Taryba taip pat rekomendavo Ispanijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje (5).

Daroma bendra išvada, kad dabartinė krizė daro stiprų poveikį Ispanijos valstybės finansams, o 2009 m. numatomas labai didelis deficitas ir spartus valdžios sektoriaus skolos santykio augimas. Atnaujintoje stabilumo programoje siekiama nuo 2010 m. įgyvendinti didelį ilgalaikį fiskalinį konsolidavimą, siekiant iki 2013 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas yra itin svarbus, nes augantis fiskalinis deficitas ir skola galėtų pakenkti tvariam ekonomikos augimui vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, pirmenybė ilgalaikio fiskalinio tvarumo didinimui turėtų būti suteikta taip pat atsižvelgiant į prognozuojamą didelį su visuomenės senėjimu susijusių valstybės išlaidų augimą. Vis dėlto norint įgyvendinti plataus užmojo konsolidavimo planą gali prireikti papildomų pastangų, ypač atsižvelgiant į labai palankias makroekonomines prielaidas ir paskesnę riziką, kad ekonomikos augimo indėlis vykdant fiskalinę konsolidaciją gali būti mažesnis, negu manoma, taip pat į vėlesnių programos metų pajamų rodiklius, kuriuos gali būti sunku pasiekti. Kartu koregavimo planas nėra visiškai paremtas konkrečiomis priemonėmis, kurios būtų taikomos po 2010 m. Veikianti biudžeto sistema, įskaitant atskirų valdžios sektoriaus lygių santykių reguliavimą, yra esminė priemonė siekiant paremti plataus užmojo konsolidavimo planų įgyvendinimą didelės fiskalinės decentralizacijos sąlygomis. Be to, tolesnis valstybės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus ir siekiant paremti sklandų ekonomikos sureguliavimą, atsižvelgiant į tai, kad reikia tęsti esamo makroekonominio disbalanso, ypač išorės disbalanso, koregavimą, visų pirma didinant potencialųjį BVP, skatinant darbo vietų kūrimą ir skatinant našumą bei konkurencingumą.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą ir 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Ispanija raginama:

| i) | griežtai įgyvendinti programoje numatytus didelio užmojo fiskalinius planus, siekiant perviršinį deficitą ištaisyti iki 2013 m., paremti programą konkrečiomis priemonėmis, kurių būtų imtasi po 2010 m., ir būti pasirengusi imtis papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, pasinaudoti visomis galimybėmis, be kita ko, atsirandančiomis dėl geresnių ekonominių sąlygų, kaip nurodyta rekomendacijoje dėl perviršinio deficito procedūros (PDP), kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

griežtai įgyvendinti programoje numatytus didelio užmojo fiskalinius planus, siekiant perviršinį deficitą ištaisyti iki 2013 m., paremti programą konkrečiomis priemonėmis, kurių būtų imtasi po 2010 m., ir būti pasirengusi imtis papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; neapsiribojant fiskalinių priemonių įgyvendinimu, pasinaudoti visomis galimybėmis, be kita ko, atsirandančiomis dėl geresnių ekonominių sąlygų, kaip nurodyta rekomendacijoje dėl perviršinio deficito procedūros (PDP), kad būtų greičiau mažinamas bendrosios skolos santykis priartinant jį prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą ir spartų valdžios sektoriaus skolos santykio didėjimą, gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą taip pat įgyvendinant ir senatvės pensijų sistemos reformas, kaip siūlo Vyriausybė; |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą ir spartų valdžios sektoriaus skolos santykio didėjimą, gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą taip pat įgyvendinant ir senatvės pensijų sistemos reformas, kaip siūlo Vyriausybė;

| iii) | užtikrinti, kad biudžeto sistema būtų veiksmingai remiamas nustatytų vidutinės trukmės fiskalinių planų įgyvendinimas visais valdžios sektoriaus lygiais, ir atidžiai stebėti, kaip visus metus vykdomi biudžeto tikslai; |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti, kad biudžeto sistema būtų veiksmingai remiamas nustatytų vidutinės trukmės fiskalinių planų įgyvendinimas visais valdžios sektoriaus lygiais, ir atidžiai stebėti, kaip visus metus vykdomi biudžeto tikslai;

| iv) | užtikrinti, kad fiskalinio konsolidavimo priemonės taip pat būtų skirtos tam, kad būtų toliau gerinama valstybės finansų kokybė, atsižvelgiant į poreikį toliau koreguoti esamą makroekonominį disbalansą. |
| --- | --- |

iv)

užtikrinti, kad fiskalinio konsolidavimo priemonės taip pat būtų skirtos tam, kad būtų toliau gerinama valstybės finansų kokybė, atsižvelgiant į poreikį toliau koreguoti esamą makroekonominį disbalansą.

Ispanija taip pat raginama tiksliau laikytis duomenų pateikimo reikalavimų, nustatytų elgesio kodekse.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2010 m. vasario mėn. SP | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | 1,2 | 2,6 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. vasario mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 0,8 | –2,3 | –3,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –3,4 | –6,2 | –5,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –3,7 | –5,2 | –4,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –3,3 | –4,6 | –4,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2010 m. vasario mėn. SP

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,9

–3,7

–0,8

1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

1,2

–1,6

1,2

2,6

1,2

2,6

SVKI infliacija

(%)

2010 m. vasario mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,1

–0,4

0,8

2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

0,8

–2,3

–3,4

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas/skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

37,0

34,0

35,6

36,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

37,0

37,5

38,3

38,7

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

41,1

45,2

45,6

45,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

40,4

43,3

43,1

42,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–3,4

–6,2

–5,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

nėra duomenų

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–3,7

–5,2

–4,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–3,3

–4,6

–4,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

39,7

54,3

66,3

74,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

39,5

47,3

51,6

53,7

nėra duomenų

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją, pavyzdžiui, Komisijos tarnybų 2010 m. tarpinę prognozę.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nepateikta darbo našumo, darbo valandų skaičiaus ir vienkartinių bei kitų laikinųjų priemonių duomenų.

(5)  Ispanija iš esmės laikėsi šios rekomendacijos, nors informacija buvo pateikta ne atskirame skyriuje, o įtraukta į skyrių dėl vidutinės trukmės biudžeto strategijos.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro – 0,3 % BVP 2008 m. ir – 0,7 % BVP 2009 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/7

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Švedijos konvergencijos programos

2010/C 146/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Švedijos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Švedijos konvergencijos programą.

| (2) | Patyrusi sunkią recesiją 2008 m. pabaigoje, Švedijos ekonomika stabilizavosi, tačiau BVP augimas buvo neigiamas visus 2009 metus. Kas yra nebūdinga šiame ciklo etape, pagrindinė Švedijos ekonomikos varomoji jėga buvo vartotojų paklausa, tuo tarpu pramoninė gamyba, investavimo veikla ir eksportas viso labo nustojo smukti, po ankstesnių stiprių nuosmukių pasiekę žemiausią tašką. Namų ūkių vartojimą parėmė palanki fiskalinė ir pinigų politika ir situacijos finansų rinkose stabilizacija. Vartotojų pasitikėjimą taip pat padėjo stiprinti gerėjančios darbo rinkos perspektyvos, kylantys akcijų biržos indeksai ir vėl atsinaujinusi būsto kainų kilimo tendencija. Ekonomikai patyrus recesiją Švedijos valiuta mažiau nei per metus susilpnėjo beveik 30 % prekybos svertine verte, tačiau nuo to laiko jau atgavo apie tris ketvirčius prarastos vertės. Dėl pastarojo jos vertės padidėjimo turėtų sumažėti infliacinis spaudimas, jau ir taip susilpnėjęs dėl stipraus ekonomikos nuosmukio. Recesija ir fiskalinės politikos atsakas į jį pakreipė viešojo sektoriaus balansą nuo 2,5 % BVP pertekliaus 2008 m. iki 0,8 % BVP deficito 2009 m. Siekiant užtikrinti tvarią viešųjų finansų plėtrą, svarbiausias uždavinys bus vengti, kad potencialiai darbo vietų kūrimo požiūriu gana anemiškas atsigavimas nesukeltų ilgai besitęsiančio neigiamo poveikio ilgalaikiam nedarbui ir nuolatinio darbo jėgos pasiūlos praradimo. Šiuo požiūriu bus labai svarbu užtikrinti, kad aktyvi darbo rinkos politika išliktų aukštos kokybės netgi išsiplėtus jos taikymo sričiai. Kitas politikos formuotojų uždavinys bus kruopščiai parengti įvairių skatinamųjų priemonių atšaukimą taip, kad nebūtų pakenkta vos prasidėjusiam atsigavimui ir nebūtų didinamas potencialiai destabilizuojantis namų ūkių sektoriaus disbalansas. |
| --- | --- |

(2)

Patyrusi sunkią recesiją 2008 m. pabaigoje, Švedijos ekonomika stabilizavosi, tačiau BVP augimas buvo neigiamas visus 2009 metus. Kas yra nebūdinga šiame ciklo etape, pagrindinė Švedijos ekonomikos varomoji jėga buvo vartotojų paklausa, tuo tarpu pramoninė gamyba, investavimo veikla ir eksportas viso labo nustojo smukti, po ankstesnių stiprių nuosmukių pasiekę žemiausią tašką. Namų ūkių vartojimą parėmė palanki fiskalinė ir pinigų politika ir situacijos finansų rinkose stabilizacija. Vartotojų pasitikėjimą taip pat padėjo stiprinti gerėjančios darbo rinkos perspektyvos, kylantys akcijų biržos indeksai ir vėl atsinaujinusi būsto kainų kilimo tendencija. Ekonomikai patyrus recesiją Švedijos valiuta mažiau nei per metus susilpnėjo beveik 30 % prekybos svertine verte, tačiau nuo to laiko jau atgavo apie tris ketvirčius prarastos vertės. Dėl pastarojo jos vertės padidėjimo turėtų sumažėti infliacinis spaudimas, jau ir taip susilpnėjęs dėl stipraus ekonomikos nuosmukio. Recesija ir fiskalinės politikos atsakas į jį pakreipė viešojo sektoriaus balansą nuo 2,5 % BVP pertekliaus 2008 m. iki 0,8 % BVP deficito 2009 m. Siekiant užtikrinti tvarią viešųjų finansų plėtrą, svarbiausias uždavinys bus vengti, kad potencialiai darbo vietų kūrimo požiūriu gana anemiškas atsigavimas nesukeltų ilgai besitęsiančio neigiamo poveikio ilgalaikiam nedarbui ir nuolatinio darbo jėgos pasiūlos praradimo. Šiuo požiūriu bus labai svarbu užtikrinti, kad aktyvi darbo rinkos politika išliktų aukštos kokybės netgi išsiplėtus jos taikymo sričiai. Kitas politikos formuotojų uždavinys bus kruopščiai parengti įvairių skatinamųjų priemonių atšaukimą taip, kad nebūtų pakenkta vos prasidėjusiam atsigavimui ir nebūtų didinamas potencialiai destabilizuojantis namų ūkių sektoriaus disbalansas.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės metu yra daugiausia ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Krizė taip pat gali turėti poveikio potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir viešųjų finansų tvarumui. Tokiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Švedijai ypač svarbu imtis reformų konkurencijos ir dalyvavimo darbo rinkoje srityse. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės metu yra daugiausia ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Krizė taip pat gali turėti poveikio potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir viešųjų finansų tvarumui. Tokiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Švedijai ypač svarbu imtis reformų konkurencijos ir dalyvavimo darbo rinkoje srityse.

| (4) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuris yra paremtas 2010 m. biudžeto įstatymu, pateiktu Parlamentui 2009 m. rugsėjo mėn., numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo – 5,2 % 2009 m. padidės iki 0,6 % 2010 m., o per likusį programos laikotarpį bus vidutiniškai 3,5 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją atrodo, kad šis scenarijus yra paremtas atsargiomis augimo prielaidomis 2010 m. ir labai optimistinėmis prielaidomis vėlesniu laikotarpiu, turint omenyje tai, kad numatomi augimo tempai gerokai viršija apskaičiuotą vidutinės trukmės laikotarpio augimo potencialą. Šiomis aplinkybėmis programos infliacijos projekcijos atrodo šiek tiek sumažintos, nors tai gali rodyti tikėtiną Švedijos valiutos stiprėjimą. |
| --- | --- |

(4)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuris yra paremtas 2010 m. biudžeto įstatymu, pateiktu Parlamentui 2009 m. rugsėjo mėn., numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo – 5,2 % 2009 m. padidės iki 0,6 % 2010 m., o per likusį programos laikotarpį bus vidutiniškai 3,5 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją atrodo, kad šis scenarijus yra paremtas atsargiomis augimo prielaidomis 2010 m. ir labai optimistinėmis prielaidomis vėlesniu laikotarpiu, turint omenyje tai, kad numatomi augimo tempai gerokai viršija apskaičiuotą vidutinės trukmės laikotarpio augimo potencialą. Šiomis aplinkybėmis programos infliacijos projekcijos atrodo šiek tiek sumažintos, nors tai gali rodyti tikėtiną Švedijos valiutos stiprėjimą.

| (5) | Programoje apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sudarė 2,2 % BVP. Stiprus pablogėjimas, palyginti su 2,5 % BVP pertekliumi 2008 m., atspindi krizės poveikį tiek dėl savaiminių stabilizatorių, tiek dėl maždaug 1,5 % BVP (daugiau kaip 2,5 %, įskaitant 2010 m.) vertės diskretinių skatinamųjų priemonių, kurias vyriausybė patvirtino pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Pablogėjimą daugiausia lėmė mažėjančios mokestinės pajamos, nes sumažėjo tiek dirbtų valandų skaičius, tiek vidutinis mokesčių tarifas, smuko vartojimas ir sumažėjo įmonių pelnas bei kapitalo prieaugis. Pagal programą numatoma, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks palanki. Atsižvelgiant į palyginti palankią Švedijos biudžeto būklę, tolesnė fiskalinė ekspansija 2010 m. yra tinkama ir atitinka EEAP. Vėlesniais programos metais struktūrinė konsolidacija nenumatoma. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sudarė 2,2 % BVP. Stiprus pablogėjimas, palyginti su 2,5 % BVP pertekliumi 2008 m., atspindi krizės poveikį tiek dėl savaiminių stabilizatorių, tiek dėl maždaug 1,5 % BVP (daugiau kaip 2,5 %, įskaitant 2010 m.) vertės diskretinių skatinamųjų priemonių, kurias vyriausybė patvirtino pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP). Pablogėjimą daugiausia lėmė mažėjančios mokestinės pajamos, nes sumažėjo tiek dirbtų valandų skaičius, tiek vidutinis mokesčių tarifas, smuko vartojimas ir sumažėjo įmonių pelnas bei kapitalo prieaugis. Pagal programą numatoma, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks palanki. Atsižvelgiant į palyginti palankią Švedijos biudžeto būklę, tolesnė fiskalinė ekspansija 2010 m. yra tinkama ir atitinka EEAP. Vėlesniais programos metais struktūrinė konsolidacija nenumatoma.

| (6) | Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 3,4 % BVP (2), iš dalies dėl papildomų skatinamųjų priemonių rinkinio, sudarančio apie 1 % BVP. Pagrindines diskretines priemones pajamų srityje sudaro ketvirtas žingsnis vadinamojo mokesčio kredito dirbantiesiems schemoje, ir jų numatomas poveikis valdžios sektoriaus balansui – 0,3 % BVP. Sumažinus nuo pensijų mokamus mokesčius skatinamosios priemonės padidėja dar 0,1 % BVP. Su išlaidomis susijusias priemones sudaro papildomi maždaug 0,3 % BVP valstybės pervedimai savivaldybėms ir papildomi ištekliai, skirti nusikaltimų kontrolei ir teismų sistemai, švietimo ir mokymo veiklai ir priemonėms mažųjų įmonių augimui remti, sudarantys maždaug po 0,1 % BVP. Vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso (perskaičiuoto taikant bendrai sutartą metodiką), atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pokytį, numatomos fiskalinės politikos kryptys yra ekspansinės, o struktūrinis deficitas padidėja 1,6 procentinio punkto. Šis skirtumas, palyginti su 1 % BVP fiskalinio paketo dydžiu, daugiausia paaiškinamas mažesniu mokesčių elastingumu. |
| --- | --- |

(6)

Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 3,4 % BVP (2), iš dalies dėl papildomų skatinamųjų priemonių rinkinio, sudarančio apie 1 % BVP. Pagrindines diskretines priemones pajamų srityje sudaro ketvirtas žingsnis vadinamojo mokesčio kredito dirbantiesiems schemoje, ir jų numatomas poveikis valdžios sektoriaus balansui – 0,3 % BVP. Sumažinus nuo pensijų mokamus mokesčius skatinamosios priemonės padidėja dar 0,1 % BVP. Su išlaidomis susijusias priemones sudaro papildomi maždaug 0,3 % BVP valstybės pervedimai savivaldybėms ir papildomi ištekliai, skirti nusikaltimų kontrolei ir teismų sistemai, švietimo ir mokymo veiklai ir priemonėms mažųjų įmonių augimui remti, sudarantys maždaug po 0,1 % BVP. Vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso (perskaičiuoto taikant bendrai sutartą metodiką), atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pokytį, numatomos fiskalinės politikos kryptys yra ekspansinės, o struktūrinis deficitas padidėja 1,6 procentinio punkto. Šis skirtumas, palyginti su 1 % BVP fiskalinio paketo dydžiu, daugiausia paaiškinamas mažesniu mokesčių elastingumu.

| (7) | Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas yra sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis vėl būtų mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę (po to, kai 2010 m. pasieks 3,4 % BVP), ir išlaikyti tvirtą jo mažėjimo tendenciją. Biudžeto projekcijos paremtos prielaida, kad laikotarpiu po 2010 m. politika nesikeis, ir numatoma, kad nominalus valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės nuo 3,4 % BVP 2010 m. iki 2,1 % BVP 2011 m. ir 1,1 % BVP 2012 m. Tikimasi, kad pirminio balanso raida bus panaši – nuo 2,2 % BVP deficito 2010 m. iki 0,8 % deficito 2011 m. ir 0,4 % BVP pertekliaus 2012 m. Tai gana reikšmingas pagerėjimas, visų pirma todėl, kad čia neatsižvelgiama į jokias konsolidavimo priemones ir dirbtų valandų skaičius – svarbi pajamų mokesčio bazė – labai nepadidėjo 2011–2012 m. Kita vertus, manoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pablogės, deficitui padidėjus nuo 1,3 % BVP 2010 m. iki 1,5 % BVP 2011 m. ir 2,1 % BVP 2012 m.
  Tačiau struktūrinis balansas gali būti nepakankamai įvertintas, nes ciklinėje valdžios sektoriaus balanso raidoje esama vėlavimo, į kurį nevisiškai atsižvelgta atliekant koregavimą pagal ciklą. Švedijos vidutinės trukmės tikslas yra per ciklą pasiekti 1 % BVP perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Tačiau atnaujintoje konvergencijos programoje nenumatyta pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslo per programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas yra sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis vėl būtų mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę (po to, kai 2010 m. pasieks 3,4 % BVP), ir išlaikyti tvirtą jo mažėjimo tendenciją. Biudžeto projekcijos paremtos prielaida, kad laikotarpiu po 2010 m. politika nesikeis, ir numatoma, kad nominalus valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės nuo 3,4 % BVP 2010 m. iki 2,1 % BVP 2011 m. ir 1,1 % BVP 2012 m. Tikimasi, kad pirminio balanso raida bus panaši – nuo 2,2 % BVP deficito 2010 m. iki 0,8 % deficito 2011 m. ir 0,4 % BVP pertekliaus 2012 m. Tai gana reikšmingas pagerėjimas, visų pirma todėl, kad čia neatsižvelgiama į jokias konsolidavimo priemones ir dirbtų valandų skaičius – svarbi pajamų mokesčio bazė – labai nepadidėjo 2011–2012 m. Kita vertus, manoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pablogės, deficitui padidėjus nuo 1,3 % BVP 2010 m. iki 1,5 % BVP 2011 m. ir 2,1 % BVP 2012 m.

Tačiau struktūrinis balansas gali būti nepakankamai įvertintas, nes ciklinėje valdžios sektoriaus balanso raidoje esama vėlavimo, į kurį nevisiškai atsižvelgta atliekant koregavimą pagal ciklą. Švedijos vidutinės trukmės tikslas yra per ciklą pasiekti 1 % BVP perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Tačiau atnaujintoje konvergencijos programoje nenumatyta pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslo per programos laikotarpį.

| (8) | Biudžeto rezultatai 2010 m. greičiausiai bus geresni nei numatyta programoje, bet vėliau gali būti blogesni nei numatyta. Pamatinis scenarijus atnaujintoje programoje prasideda nuo 2010 m. biudžeto įstatymo, paskelbto 2009 m. rugsėjo mėn., ir jame neatsižvelgiama į vėlesnį 2009–2010 m. ekonominės perspektyvos pagerėjimą (3). Preliminariuose 2009 m. fiskaliniuose rezultatuose taip pat pateikiami žymiai geresni nei numatyti skaičiai, ypač dėl didesnių nei tikėtasi PVM pajamų. Remiantis neseniai paskelbtais Nacionalinių sąskaitų duomenimis, 2009 m. deficitas sudaro vos 0,8 % BVP, palyginti su atnaujintoje programoje prognozuotais 2,2 % BVP. Tai labai gali turėti įtakos ir 2010 m. Pagal 2011–2012 m. pamatinį scenarijų numatomas labai stiprus BVP augimas, paremtas kylančia vidaus paklausa. Tačiau atšaukus skatinamąsias priemones, visų pirma normalizavus palūkanų normas, vartotojų pasitikėjimas gali sumažėti, ypač atsižvelgiant į didelį namų ūkių įsiskolinimą. Ši tendencija gali dar labiau sustiprėti, jei dabartinė būsto kainų infliacija sulėtėtų. Nors situacija finansų sektoriuje akivaizdžiai pasitaisė, kreditavimo nuostoliai kai kuriuose didžiuosiuose bankuose vis dar yra dideli ir skolinimo maržos yra mažinamos. Atsižvelgiant į bankų sistemos svarbą ekonomikoje, galimas vyriausybės įsikišimas kilus krizei dėl pasitikėjimo taip pat galėtų turėti neigiamo poveikio biudžetui, nors kai kurias vyriausybės paramos finansų sektoriui išlaidas taip pat galima būtų susigrąžinti ateityje. Kadangi 2010-ieji yra rinkimų metai, nes rugsėjo mėn. viduryje bus rengiami parlamento rinkimai, egzistuoja su rinkimų ciklu susijusi rizika, tačiau ji nėra itin didelė. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai 2010 m. greičiausiai bus geresni nei numatyta programoje, bet vėliau gali būti blogesni nei numatyta. Pamatinis scenarijus atnaujintoje programoje prasideda nuo 2010 m. biudžeto įstatymo, paskelbto 2009 m. rugsėjo mėn., ir jame neatsižvelgiama į vėlesnį 2009–2010 m. ekonominės perspektyvos pagerėjimą (3). Preliminariuose 2009 m. fiskaliniuose rezultatuose taip pat pateikiami žymiai geresni nei numatyti skaičiai, ypač dėl didesnių nei tikėtasi PVM pajamų. Remiantis neseniai paskelbtais Nacionalinių sąskaitų duomenimis, 2009 m. deficitas sudaro vos 0,8 % BVP, palyginti su atnaujintoje programoje prognozuotais 2,2 % BVP. Tai labai gali turėti įtakos ir 2010 m. Pagal 2011–2012 m. pamatinį scenarijų numatomas labai stiprus BVP augimas, paremtas kylančia vidaus paklausa. Tačiau atšaukus skatinamąsias priemones, visų pirma normalizavus palūkanų normas, vartotojų pasitikėjimas gali sumažėti, ypač atsižvelgiant į didelį namų ūkių įsiskolinimą. Ši tendencija gali dar labiau sustiprėti, jei dabartinė būsto kainų infliacija sulėtėtų. Nors situacija finansų sektoriuje akivaizdžiai pasitaisė, kreditavimo nuostoliai kai kuriuose didžiuosiuose bankuose vis dar yra dideli ir skolinimo maržos yra mažinamos. Atsižvelgiant į bankų sistemos svarbą ekonomikoje, galimas vyriausybės įsikišimas kilus krizei dėl pasitikėjimo taip pat galėtų turėti neigiamo poveikio biudžetui, nors kai kurias vyriausybės paramos finansų sektoriui išlaidas taip pat galima būtų susigrąžinti ateityje. Kadangi 2010-ieji yra rinkimų metai, nes rugsėjo mėn. viduryje bus rengiami parlamento rinkimai, egzistuoja su rinkimų ciklu susijusi rizika, tačiau ji nėra itin didelė.

| (9) | Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. buvo 42,8 % BVP, t. y. didesnė palyginti su 38,0 % BVP ankstesniais metais. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma susijusio su paskola centriniam bankui. Numatoma, kad 2012 m. programos laikotarpiu skolos santykis padidės dar 2,4 procentinio punkto iki 45,2 % BVP, daugiausia dėl nemažėjančio valdžios sektoriaus deficito. Numatomos skolos santykio raidos rizika atrodo iš esmės subalansuota, nes 2010 m. numatoma tam tikra teigiama rizika ir neigiama rizika vėliau. Bendroji skola išlieka gerokai mažesnė už pamatinę vertę ir grynoji valdžios sektoriaus finansinė būklė yra teigiama. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. buvo 42,8 % BVP, t. y. didesnė palyginti su 38,0 % BVP ankstesniais metais. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma susijusio su paskola centriniam bankui. Numatoma, kad 2012 m. programos laikotarpiu skolos santykis padidės dar 2,4 procentinio punkto iki 45,2 % BVP, daugiausia dėl nemažėjančio valdžios sektoriaus deficito. Numatomos skolos santykio raidos rizika atrodo iš esmės subalansuota, nes 2010 m. numatoma tam tikra teigiama rizika ir neigiama rizika vėliau. Bendroji skola išlieka gerokai mažesnė už pamatinę vertę ir grynoji valdžios sektoriaus finansinė būklė yra teigiama.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagrįstos prielaida, kad BVP augimo dydžiai tik palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotus lygius, o mokesčių dydžiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad dėl programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant politikos, skolos santykis mažės ir iki 2020 m. sudarys maždaug 15 % BVP. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagrįstos prielaida, kad BVP augimo dydžiai tik palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotus lygius, o mokesčių dydžiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad dėl programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant politikos, skolos santykis mažės ir iki 2020 m. sudarys maždaug 15 % BVP.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai mažesnis nei ES vidurkis ir didelės lėšos, sukauptos pagal valstybines pensijų kaupimo schemas, padės iš dalies finansuoti padidėjusias pensijų išlaidas. Programoje nurodyta 2009 m. biudžeto būklė padės mažinti bendrąją skolą. Užtikrinant pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir įgyvendinant atitinkamas struktūrines reformas būtų galima sumažinti riziką viešųjų finansų tvarumui, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) buvo įvertinta kaip nedidelė. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai mažesnis nei ES vidurkis ir didelės lėšos, sukauptos pagal valstybines pensijų kaupimo schemas, padės iš dalies finansuoti padidėjusias pensijų išlaidas. Programoje nurodyta 2009 m. biudžeto būklė padės mažinti bendrąją skolą. Užtikrinant pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir įgyvendinant atitinkamas struktūrines reformas būtų galima sumažinti riziką viešųjų finansų tvarumui, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) buvo įvertinta kaip nedidelė.

| (12) | Švedijos biudžeto programa gali būti laikoma tvirta ir, kaip matyti, nuo jos įvedimo padėjo gerokai sumažinti skolą. Siekdama didinti skaidrumą, vyriausybė per kelerius pastaruosius metus ėmėsi tam tikrų veiksmų programai tobulinti ir įsipareigojo toliau peržiūrėti jos veikimo rezultatus, kad pašalintų likusius trūkumus. Įsteigta fiskalinė taryba, kurios užduotis – įvertinti, kaip vyriausybė įgyvendino fiskalinės politikos tikslus. Ši taryba antrąją metinę ataskaitą pateikė 2009 m. Pastaruoju metu vyriausybė taip pat sugriežtino taisykles, susijusias su viršutinėmis išlaidų ribomis, ir svarsto būdus, kaip sustiprinti siektino pertekliaus tikslo pozicijas. Likę trūkumai susiję su rizika, kad programa nėra pakankama, kad užkirstų kelią procikliškai politikai ekonomikos pakilimo laikotarpiais, visų pirma, vietos valdžios lygmeniu. Taip yra dėl to, kad dėl subalansuoto biudžeto reikalavimo vietos valdžia negali ekonomikos pakilimo laikotarpiu naudoti pertekliaus tam, kad padengtų deficitą nuosmukio metu. |
| --- | --- |

(12)

Švedijos biudžeto programa gali būti laikoma tvirta ir, kaip matyti, nuo jos įvedimo padėjo gerokai sumažinti skolą. Siekdama didinti skaidrumą, vyriausybė per kelerius pastaruosius metus ėmėsi tam tikrų veiksmų programai tobulinti ir įsipareigojo toliau peržiūrėti jos veikimo rezultatus, kad pašalintų likusius trūkumus. Įsteigta fiskalinė taryba, kurios užduotis – įvertinti, kaip vyriausybė įgyvendino fiskalinės politikos tikslus. Ši taryba antrąją metinę ataskaitą pateikė 2009 m. Pastaruoju metu vyriausybė taip pat sugriežtino taisykles, susijusias su viršutinėmis išlaidų ribomis, ir svarsto būdus, kaip sustiprinti siektino pertekliaus tikslo pozicijas. Likę trūkumai susiję su rizika, kad programa nėra pakankama, kad užkirstų kelią procikliškai politikai ekonomikos pakilimo laikotarpiais, visų pirma, vietos valdžios lygmeniu. Taip yra dėl to, kad dėl subalansuoto biudžeto reikalavimo vietos valdžia negali ekonomikos pakilimo laikotarpiu naudoti pertekliaus tam, kad padengtų deficitą nuosmukio metu.

| (13) | Kadangi aukštas užimtumo lygis yra būtina tvarių viešųjų finansų sąlyga, ypač atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, vyriausybė ėmėsi priemonių tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu, kad pagerintų paskatas dirbti ir sumažintų įdarbinimo išlaidas, visų pirma tokiose mažo užimtumo grupėse kaip jaunimas ir imigrantai. Įvedus vadinamąjį mokesčių kreditą dirbantiesiems ir padidinus valstybės mokesčiu neapmokestinamą sumą buvo sumažinti darbo pajamų mokesčiai. Kartu su šiuo mokesčių sumažinimu buvo visuotinai ir tikslingai mažinamos socialinės įmokos, siekiant sumažinti įdarbinimo išlaidas. Taip pat buvo imtasi draudimo nuo nedarbo ir sveikatos draudimo sistemų reformų, sumažinant tiek išmokų dydį, tiek laikotarpį, kurį asmuo gali jas gauti. Jei sveikatos draudimo išmokas gaunančių asmenų skaičius jau sumažėjo, tai pajamų mokesčio reformų poveikio tikimasi sulaukti daugiausia vidutinės trukmės arba ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi aukštas užimtumo lygis yra būtina tvarių viešųjų finansų sąlyga, ypač atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, vyriausybė ėmėsi priemonių tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu, kad pagerintų paskatas dirbti ir sumažintų įdarbinimo išlaidas, visų pirma tokiose mažo užimtumo grupėse kaip jaunimas ir imigrantai. Įvedus vadinamąjį mokesčių kreditą dirbantiesiems ir padidinus valstybės mokesčiu neapmokestinamą sumą buvo sumažinti darbo pajamų mokesčiai. Kartu su šiuo mokesčių sumažinimu buvo visuotinai ir tikslingai mažinamos socialinės įmokos, siekiant sumažinti įdarbinimo išlaidas. Taip pat buvo imtasi draudimo nuo nedarbo ir sveikatos draudimo sistemų reformų, sumažinant tiek išmokų dydį, tiek laikotarpį, kurį asmuo gali jas gauti. Jei sveikatos draudimo išmokas gaunančių asmenų skaičius jau sumažėjo, tai pajamų mokesčio reformų poveikio tikimasi sulaukti daugiausia vidutinės trukmės arba ilguoju laikotarpiu.

| (14) | Apskritai galima laikyti, kad strategija, kuria, esant nemažam finansiniam pertekliui, siekiama išnaudoti palankų pradinį tašką ir 2009 bei 2010 m. įgyvendinti labai palankią fiskalinę politiką, atitinka EEAP. Dėl geresnių nei tikėtasi 2009 m. rezultatų ir pagerėjusių 2010 m. makroekonominių perspektyvų, pagerėja Švedijos, kaip vienos iš nedaugelio valstybių narių, sugebėsiančių šiuo sudėtingu laikotarpiu neviršyti 3 % BVP pamatinės vertės, perspektyva. Vis dėlto, struktūriniu požiūriu nesitikima pažangos siekiant vidutinės trukmės tikslo 2011–2012 m. laikotarpiu, kuriuo augimo prielaidos laikomos optimistinėmis. Todėl įgyvendinant biudžeto strategiją vertėtų nustatyti konkrečias priemones, taikytinas vėlesniais programos laikotarpio metais. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai galima laikyti, kad strategija, kuria, esant nemažam finansiniam pertekliui, siekiama išnaudoti palankų pradinį tašką ir 2009 bei 2010 m. įgyvendinti labai palankią fiskalinę politiką, atitinka EEAP. Dėl geresnių nei tikėtasi 2009 m. rezultatų ir pagerėjusių 2010 m. makroekonominių perspektyvų, pagerėja Švedijos, kaip vienos iš nedaugelio valstybių narių, sugebėsiančių šiuo sudėtingu laikotarpiu neviršyti 3 % BVP pamatinės vertės, perspektyva. Vis dėlto, struktūriniu požiūriu nesitikima pažangos siekiant vidutinės trukmės tikslo 2011–2012 m. laikotarpiu, kuriuo augimo prielaidos laikomos optimistinėmis. Todėl įgyvendinant biudžeto strategiją vertėtų nustatyti konkrečias priemones, taikytinas vėlesniais programos laikotarpio metais.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5). |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5).

Daroma bendra išvada, kad ekonomikos pakilimo laikotarpiu sukauptas didelis biudžeto perteklius sudarė galimybes, atitinkant Stabilumo ir augimo pakto turinį, vykdyti aktyvią fiskalinę politiką ekonomikos nuosmukio sąlygomis ne tik skatinant paklausą trumpuoju laikotarpiu, bet ir didinant ilgalaikio ekonomikos augimo potencialą. Fiskalinė politika 2010 m. išliks ekspansinė, kaip numatyta EEAP. Nors programos duomenys iš dalies pasenę, joje numatoma, kad 2010 m. deficitas palyginti su 2,2 % 2009 m. padidės iki 3,4 % BVP, daugiausia dėl papildomų skatinamųjų priemonių, įsigaliojančių šiais metais. Planuojama, kad vėliau deficitas palaipsniui mažės iki 2,1 % BVP 2011 m. ir 1,1 % 2012 m. Šis pagerėjimas daugiausia susijęs su numatomu stipriu ekonomikos augimu, nes programoje tais metais nenumatoma jokių konsolidavimo pastangų. Apskritai planuojamo koregavimo rizika šiek tiek svyra į teigiamą pusę – 2010 m. tikėtina didelė teigiama rizika, kurią iš dalies atsvers neigiama rizika 2011–2012 m. Tačiau jei biudžeto rezultatai bus prastesni negu numatyta, vyriausybė turėtų būti pasirengusi laiku imtis diskretinių konsolidavimo priemonių.

Nors pripažįstant, kad pastaraisiais metais Švedijos fiskalinė politika buvo vykdoma pavyzdingai ir laikantis Stabilumo ir augimo pakto, atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą ir poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, Švedija raginama:

| i) | 2010 m. fiskalinę politiką vykdyti kaip planuota, laikantis EEAP, tuo pačiu stengiantis neviršyti 3 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

2010 m. fiskalinę politiką vykdyti kaip planuota, laikantis EEAP, tuo pačiu stengiantis neviršyti 3 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | užtikrinti, kad programoje numatomas nominalus biudžeto koregavimas būtų įvykdytas, jei reikia, laiku priėmus konsolidavimo priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad dėl mažesnio nei tikėtasi augimo nesužlugtų numatytas valdžios sektoriaus finansų konsolidavimas vėlesniais programos metais ir kad būtų pasiekta pažanga įgyvendinant vidutinės trukmės tikslą. |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad programoje numatomas nominalus biudžeto koregavimas būtų įvykdytas, jei reikia, laiku priėmus konsolidavimo priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad dėl mažesnio nei tikėtasi augimo nesužlugtų numatytas valdžios sektoriaus finansų konsolidavimas vėlesniais programos metais ir kad būtų pasiekta pažanga įgyvendinant vidutinės trukmės tikslą.

Švedija taip pat raginama tiksliau laikytis duomenų pateikimo reikalavimų, nustatytų elgesio kodekse.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2010 m. sausio mėn. KP | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 1,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2010 m. sausio mėn. KP

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–0,2

–4,6

1,4

2,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,5

1,3

3,1

3,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,3

1,9

1,7

1,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

3,6

1,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

8,1

7,6

7,7

8,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

8,2

8,2

8,3

8,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

55,6

53,8

52,3

52,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

55,4

54,1

53,8

53,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

53,1

55,9

55,6

54,6

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

52,5

53,1

52,2

50,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

2,8

1,1

1,6

2,5

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,9

0,5

–1,0

–0,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

3,1

2,0

2,2

2,6

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,6

0,3

–1,0

–0,7

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

2,8

1,9

2,1

2,5

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

38,0

42,1

43,6

44,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

35,5

32,2

28,3

23,8

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Tačiau naujesni Švedijos valdžios institucijų paskelbti duomenys rodo, kad 2010 m. biudžeto rezultatai gali būti gerokai palankesni.

(3)  Tačiau programoje nurodyta atnaujinta vyriausybės 2009 m. lapkričio prognozė, kurioje iš dalies atsispindi perspektyvų pagerėjimas, palyginti su pamatiniu scenarijumi, ir du alternatyvūs augimo scenarijai, kuriuose atitinkamai pateikiamos blogesnės ir labiau optimistinės makroekonominės projekcijos. Nei viena iš šių projekcijų nėra pakankamai išsami, kad būtų laikoma pamatiniu scenarijumi.

(4)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(5)  Visų pirma, nepateikti privataus sektoriaus grynojo skolinimosi duomenys, todėl sunkiau pateikti objektyvų vertinimą.

(6)  Programose pateiktas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis numatytu 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % ir 1,3 % potencialiu augimu atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą sudaro 0,3 % BVP 2008 m. ir po 0,1 % 2011 ir 2012 m. (visos mažinančios deficitą) ir 0,1 % BVP 2009 m. (didinančios deficitą) ir pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę – 0,3 % BVP 2008 m. ir 0,2 % 2009 m. (visos mažinančios deficitą).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/12

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Nyderlandų stabilumo programos

2010/C 146/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, kuri apima 2009–2012 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą, kuri apima 2009–2012 m. laikotarpį.

| (2) | 2009 m. ekonominė veikla sumažėjo net 4 %. Nyderlandų ekonomika palyginti smarkiai nukentėjo dėl sumažėjusios pasaulinės prekybos; dėl to grynasis eksportas turėjo neigiamos įtakos ekonomikos augimui. Vidaus paklausa taip pat visus metus stabdė augimą, nes dėl neigiamo krizės poveikio turtui ir pasitikėjimui sumažėjo privatus vartojimas, o investicijoms neigiamą poveikį padarė sumažėjusi paklausa, mažesnis pelningumas ir griežtesnės kreditavimo sąlygos. Valdžios sektoriaus vartojimas buvo vienintelė paklausos sektoriaus dalis, rėmusi ekonominę veiklą, daugiausia dėl 1 % BVP skatinamųjų priemonių paketo, įgyvendinamo laikantis EEAP. 2010 m. numatomas vėl teigiamas BVP augimas; labiausiai tikėtina, kad tokį augimą atsigaunant pasaulio prekybai skatins grynasis eksportas. Privatus vartojimas išliks silpnas, nes realioms disponuojamosioms pajamoms neigiamą poveikį daro mažesnis darbo užmokesčio augimas ir didėjantis nedarbas, o investicijoms neigiamai atsilieps mažas pajėgumo panaudojimo lygis, sumažėjęs pelningumas ir vis dar sudėtingos kreditavimo sąlygos. Biudžeto būklė 2009 m. labai greitai suprastėjo – vietoje 2008 m. buvusio 0,7 % BVP pertekliaus susidarė 4,9 % BVP deficitas dėl vyriausybei reaguojant į ekonomikos krizę pradėtų vykdyti ekonomikos atkūrimo priemonių, visapusiško automatinių stabilizatorių veikimo ir mažėjančių pajamų už dujas. 2010 m. numatomas tolesnis biudžeto būklės blogėjimas. 2009 m. biudžeto deficitui viršijus 3 % BVP pamatinę vertę pradėta perviršinio deficito procedūra. Tokiomis aplinkybėmis 2009 m. gruodį Taryba pateikė Nyderlandams rekomendacijas ir nustatė 2013 m. terminą perviršiniam deficitui ištaisyti. Sumažinti deficitą iki mažesnės už pamatinę vertės iki minėtos datos Nyderlandams bus vienas iš pagrindinių politinių uždavinių. Be kita ko, kiti uždaviniai būtų: spręsti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo klausimą, nuolat didinti pasitikėjimą finansų sektoriuje ir įmonių sektoriui užtikrinti galimybę gauti finansavimą. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. ekonominė veikla sumažėjo net 4 %. Nyderlandų ekonomika palyginti smarkiai nukentėjo dėl sumažėjusios pasaulinės prekybos; dėl to grynasis eksportas turėjo neigiamos įtakos ekonomikos augimui. Vidaus paklausa taip pat visus metus stabdė augimą, nes dėl neigiamo krizės poveikio turtui ir pasitikėjimui sumažėjo privatus vartojimas, o investicijoms neigiamą poveikį padarė sumažėjusi paklausa, mažesnis pelningumas ir griežtesnės kreditavimo sąlygos. Valdžios sektoriaus vartojimas buvo vienintelė paklausos sektoriaus dalis, rėmusi ekonominę veiklą, daugiausia dėl 1 % BVP skatinamųjų priemonių paketo, įgyvendinamo laikantis EEAP. 2010 m. numatomas vėl teigiamas BVP augimas; labiausiai tikėtina, kad tokį augimą atsigaunant pasaulio prekybai skatins grynasis eksportas. Privatus vartojimas išliks silpnas, nes realioms disponuojamosioms pajamoms neigiamą poveikį daro mažesnis darbo užmokesčio augimas ir didėjantis nedarbas, o investicijoms neigiamai atsilieps mažas pajėgumo panaudojimo lygis, sumažėjęs pelningumas ir vis dar sudėtingos kreditavimo sąlygos. Biudžeto būklė 2009 m. labai greitai suprastėjo – vietoje 2008 m. buvusio 0,7 % BVP pertekliaus susidarė 4,9 % BVP deficitas dėl vyriausybei reaguojant į ekonomikos krizę pradėtų vykdyti ekonomikos atkūrimo priemonių, visapusiško automatinių stabilizatorių veikimo ir mažėjančių pajamų už dujas. 2010 m. numatomas tolesnis biudžeto būklės blogėjimas. 2009 m. biudžeto deficitui viršijus 3 % BVP pamatinę vertę pradėta perviršinio deficito procedūra. Tokiomis aplinkybėmis 2009 m. gruodį Taryba pateikė Nyderlandams rekomendacijas ir nustatė 2013 m. terminą perviršiniam deficitui ištaisyti. Sumažinti deficitą iki mažesnės už pamatinę vertės iki minėtos datos Nyderlandams bus vienas iš pagrindinių politinių uždavinių. Be kita ko, kiti uždaviniai būtų: spręsti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo klausimą, nuolat didinti pasitikėjimą finansų sektoriuje ir įmonių sektoriui užtikrinti galimybę gauti finansavimą.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialiam gamybos lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Nyderlandams ypač svarbu imtis darbo rinkos reformų, visų pirma kuriant naujas priemones, įskaitant darbuotojų judėjimo darbo rinkoje skatinimą, norint užtikrinti didesnį moterų, vyresnio amžiaus dirbančiųjų ir socialiai remtinų gyventojų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, siekiant didesnio bendro darbo valandų skaičiaus, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros reformų, toliau kuriant paskatas šioje srityje. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialiam gamybos lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Nyderlandams ypač svarbu imtis darbo rinkos reformų, visų pirma kuriant naujas priemones, įskaitant darbuotojų judėjimo darbo rinkoje skatinimą, norint užtikrinti didesnį moterų, vyresnio amžiaus dirbančiųjų ir socialiai remtinų gyventojų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, siekiant didesnio bendro darbo valandų skaičiaus, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros reformų, toliau kuriant paskatas šioje srityje.

| (4) | Programos pagrindiniame 2010 m. makroekonominiame scenarijuje, pagrįstame Nyderlandų ekonominės politikos analizės biuro (CPB) prognozėmis, numatoma, kad po 4 % susitraukimo 2009 m. realusis BVP 2010 m. vėl išaugs 1,5 %, o vėliau per likusį programos laikotarpį jo augimas padidės iki vidutiniškai 2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis 2010 ir 2011 m. ir patikimomis augimo prielaidomis 2012 m. Programoje pateiktos 2010 m. infliacijos projekcijos yra tikroviškos ir šiek tiek per mažos 2011 ir 2012 m. Programoje pateikta prielaida, kad ekonomikos augimo atkūrimą daugiausia skatins grynasis eksportas, yra patikima, o prognozės, kad augimą skatins privatus vartojimas ir investicijos, atrodo palankios. Kalbant apie darbo rinką, tiek užimtumo augimo, tiek nedarbo raidos projekcijos atrodo šiek tiek palankios per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(4)

Programos pagrindiniame 2010 m. makroekonominiame scenarijuje, pagrįstame Nyderlandų ekonominės politikos analizės biuro (CPB) prognozėmis, numatoma, kad po 4 % susitraukimo 2009 m. realusis BVP 2010 m. vėl išaugs 1,5 %, o vėliau per likusį programos laikotarpį jo augimas padidės iki vidutiniškai 2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis 2010 ir 2011 m. ir patikimomis augimo prielaidomis 2012 m. Programoje pateiktos 2010 m. infliacijos projekcijos yra tikroviškos ir šiek tiek per mažos 2011 ir 2012 m. Programoje pateikta prielaida, kad ekonomikos augimo atkūrimą daugiausia skatins grynasis eksportas, yra patikima, o prognozės, kad augimą skatins privatus vartojimas ir investicijos, atrodo palankios. Kalbant apie darbo rinką, tiek užimtumo augimo, tiek nedarbo raidos projekcijos atrodo šiek tiek palankios per visą programos laikotarpį.

| (5) | Remiantis programa, valdžios sektoriaus deficitas labai pablogėjo – nuo 0,7 % BVP pertekliaus 2008 m. iki 4,9 % BVP deficito 2009 m. iš esmės dėl krizės poveikio valdžios sektoriaus finansams; deficito didėjimą taip pat lėmė 1 % BVP vertės skatinimo priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atkūrimo plano (EEAP). Numatoma, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks ekspansinė, o vėlesniais programos metais bus vis labiau ribojamoji. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą išeities iš krizės strategiją ir siekiant iki 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę, po 2009 ir 2010 m. vykdytos ekspansinės fiskalinės politikos nuo 2011 m. fiskalinę politiką reikės gerokai sugriežtinti. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis programa, valdžios sektoriaus deficitas labai pablogėjo – nuo 0,7 % BVP pertekliaus 2008 m. iki 4,9 % BVP deficito 2009 m. iš esmės dėl krizės poveikio valdžios sektoriaus finansams; deficito didėjimą taip pat lėmė 1 % BVP vertės skatinimo priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atkūrimo plano (EEAP). Numatoma, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks ekspansinė, o vėlesniais programos metais bus vis labiau ribojamoji. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą išeities iš krizės strategiją ir siekiant iki 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą ir atkurti tvarią valstybės finansų būklę, po 2009 ir 2010 m. vykdytos ekspansinės fiskalinės politikos nuo 2011 m. fiskalinę politiką reikės gerokai sugriežtinti.

| (6) | Atnaujintoje programoje nustatytas 2010 m. biudžeto tikslas – 6,1 % BVP deficitas. Programoje numatyta, kad, palyginti su 2009 m., pajamų santykis sumažės 0,1 % BVP, o išlaidų santykis padidės 1,1 % BVP. Programoje pateikta 2010 m. biudžeto projekcija yra 0,2 % BVP geresnė, palyginti su 2010 m. biudžeto tikslu, ir, vertinant nominaliąja verte, atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Į programoje pateiktas palankesnes makroekonomines perspektyvas skaičiuojant biudžeto rezultatus atsižvelgta tik iš dalies daugiausia dėl to, kad augimas bus sutelktas į eksportą orientuotame sektoriuje, kur nebūdingos didelės mokestinės pajamos, ir dėl 0,1 % BVP neigiamo bazės efekto nuo 2009 m. 2010 m. struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pablogės nuo – 3,75 % BVP 2009 m. iki – 4,75 % BVP 2010 m. Bendras diskrecinių priemonių poveikis 2010 m. bus nedidelis, nes didesnės diskrecinės išlaidos kompensuojamos didesniais mokesčiais. Struktūrinio balanso pablogėjimą 2010 m. (kuris vis dėlto numatomas) iš dalies galima paaiškinti didesnėmis palūkanų išlaidomis ir mažėjančiomis pajamomis už dujas, bet svarbiausia – pavėluotu įvairių reiškinių poveikiu, kaip antai nedarbo augimas, dėl kurio patiriamos didesnės išlaidos ir surenkama mažiau mokesčių pajamų, negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. |
| --- | --- |

(6)

Atnaujintoje programoje nustatytas 2010 m. biudžeto tikslas – 6,1 % BVP deficitas. Programoje numatyta, kad, palyginti su 2009 m., pajamų santykis sumažės 0,1 % BVP, o išlaidų santykis padidės 1,1 % BVP. Programoje pateikta 2010 m. biudžeto projekcija yra 0,2 % BVP geresnė, palyginti su 2010 m. biudžeto tikslu, ir, vertinant nominaliąja verte, atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Į programoje pateiktas palankesnes makroekonomines perspektyvas skaičiuojant biudžeto rezultatus atsižvelgta tik iš dalies daugiausia dėl to, kad augimas bus sutelktas į eksportą orientuotame sektoriuje, kur nebūdingos didelės mokestinės pajamos, ir dėl 0,1 % BVP neigiamo bazės efekto nuo 2009 m. 2010 m. struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pablogės nuo – 3,75 % BVP 2009 m. iki – 4,75 % BVP 2010 m. Bendras diskrecinių priemonių poveikis 2010 m. bus nedidelis, nes didesnės diskrecinės išlaidos kompensuojamos didesniais mokesčiais. Struktūrinio balanso pablogėjimą 2010 m. (kuris vis dėlto numatomas) iš dalies galima paaiškinti didesnėmis palūkanų išlaidomis ir mažėjančiomis pajamomis už dujas, bet svarbiausia – pavėluotu įvairių reiškinių poveikiu, kaip antai nedarbo augimas, dėl kurio patiriamos didesnės išlaidos ir surenkama mažiau mokesčių pajamų, negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais.

| (7) | Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2013 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės. Remiantis programa, konsolidavimas turėtų būti pradėtas 2011 m., jei augimo perspektyvos bus teigiamos. Nominaliąja verte šis tikslas turėtų atitikti rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Nors programoje paminėtas įsipareigojimas laikytis 2013 m. termino imantis papildomų priemonių, nenurodytas nei šių priemonių mastas, nei pobūdis. Be to, 2013 m. nepatenka į programos laikotarpį. Programoje nurodyta, kad nominalusis biudžeto deficito rodiklis 2011 m. pagerės iki 5,0 % BVP (palyginti su 6,1 % ankstesniais metais), o 2012 m. – iki 4,5 % BVP. Numatoma, kad pirminio balanso tendencijos bus panašios. Numatomas 2012 m. rezultatas turėtų būti laikomas ne siektinu tikslu, o formaliu rezultatu, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Programoje pateiktos biudžeto projekcijos rodo, kad, siekiant deficitą sumažinti iki žemesnės negu 3 % BVP ribos, 2013 m. reikės daugiau negu 1,5 % BVP papildomo valdžios sektoriaus balanso pagerėjimo nominalia išraiška. (Perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2010 m. turėtų pablogėti iki – 4,75 % BVP, o 2011 m. pagerėti iki – 4 % BVP ir 2012 m. – iki – 3,5 % BVP. 2011 m. vyriausybės biudžeto strategijai daugiausia būdingas (dalinis) 0,5 % BVP vertės skatinamųjų priemonių paketo panaikinimas ir 0,25 % BVP vertės (1,8 mlrd. EUR) konsolidavimo priemonių taikymas. Numatyta, kad didės pajamų santykis, nes pagerės makroekonominės sąlygos ir bus (iš dalies) panaikintas skatinamųjų priemonių paketas; išlaidų santykis turėtų mažėti dėl konsolidavimo priemonių paketo, pagerėjusių makroekonominių sąlygų ir (iš dalies) panaikinto skatinamųjų priemonių paketo. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, programoje numatoma, kad 2012 m. pajamų santykis padidės, o išlaidų santykis stabilizuosis. Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti naujo vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinės biudžeto būklės. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2013 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės. Remiantis programa, konsolidavimas turėtų būti pradėtas 2011 m., jei augimo perspektyvos bus teigiamos. Nominaliąja verte šis tikslas turėtų atitikti rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Nors programoje paminėtas įsipareigojimas laikytis 2013 m. termino imantis papildomų priemonių, nenurodytas nei šių priemonių mastas, nei pobūdis. Be to, 2013 m. nepatenka į programos laikotarpį. Programoje nurodyta, kad nominalusis biudžeto deficito rodiklis 2011 m. pagerės iki 5,0 % BVP (palyginti su 6,1 % ankstesniais metais), o 2012 m. – iki 4,5 % BVP. Numatoma, kad pirminio balanso tendencijos bus panašios. Numatomas 2012 m. rezultatas turėtų būti laikomas ne siektinu tikslu, o formaliu rezultatu, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Programoje pateiktos biudžeto projekcijos rodo, kad, siekiant deficitą sumažinti iki žemesnės negu 3 % BVP ribos, 2013 m. reikės daugiau negu 1,5 % BVP papildomo valdžios sektoriaus balanso pagerėjimo nominalia išraiška. (Perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2010 m. turėtų pablogėti iki – 4,75 % BVP, o 2011 m. pagerėti iki – 4 % BVP ir 2012 m. – iki – 3,5 % BVP. 2011 m. vyriausybės biudžeto strategijai daugiausia būdingas (dalinis) 0,5 % BVP vertės skatinamųjų priemonių paketo panaikinimas ir 0,25 % BVP vertės (1,8 mlrd. EUR) konsolidavimo priemonių taikymas. Numatyta, kad didės pajamų santykis, nes pagerės makroekonominės sąlygos ir bus (iš dalies) panaikintas skatinamųjų priemonių paketas; išlaidų santykis turėtų mažėti dėl konsolidavimo priemonių paketo, pagerėjusių makroekonominių sąlygų ir (iš dalies) panaikinto skatinamųjų priemonių paketo. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, programoje numatoma, kad 2012 m. pajamų santykis padidės, o išlaidų santykis stabilizuosis. Programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti naujo vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinės biudžeto būklės. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas atitinka pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatyta, kad jis būtų pasiektas programos laikotarpiu.

| (8) | Programoje pateiktos 2010 m. biudžeto projekcijos yra patikimos, bet 2011 ir vėlesniais metais biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei planuota. Visų pirma dauguma veiksmų, kurių vyriausybė ėmėsi finansų rinkoms stabilizuoti, greičiausiai išliks visą programos laikotarpį ir gali turėti neigiamo poveikio siektiniems biudžeto rodikliams. Nors 2010 m. palankų makroekonominį scenarijų visiškai atsveria programoje pateiktos palyginti atsargios pajamų projekcijos, dėl kurių netgi būtų galima planuoti, kad tikslas bus viršytas, to negalima pasakyti apie likusį programos laikotarpį. Be to, nuo 2011 m. galbūt nebus galima pasinaudoti visais konsolidavimo priemonių sutaupymais. Galiausiai, socialinės išmokos gali būti didesnės, negu numatyta programoje, atsižvelgiant į šiek tiek optimistines nedarbo projekcijas. Programoje taip pat ne iki galo paaiškintas pajamų ir išlaidų santykių pokytis 2012 m. – programoje numatoma, kad balansas pagerės 0,5 % BVP nesiimant jokių priemonių. Projekcija iš esmės grindžiama palankiomis makroekonominėmis ir elastingumo prielaidomis. Vis dėlto, dėl 2011 ir 2012 m. reikėtų pažymėti, kad Nyderlandų valdžios institucijos šiuo metu atlieka išsamią biudžeto peržiūrą, kurios pagrindu gali būti numatytos papildomos konsolidavimo priemonės ir būtų galima, laikantis rekomendacijos, nuo 2011 m. padidinti metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, ir taip pasiekti geresnių, negu numatyta, biudžeto rezultatų, nors kol kas neaiškus šių papildomų konsolidavimo priemonių mastas ir pobūdis. Nyderlandų biudžeto konsolidavimo proceso rezultatai palyginti geri, ir dėl jų nekyla papildoma rizika atsižvelgiant į esamą padėtį. |
| --- | --- |

(8)

Programoje pateiktos 2010 m. biudžeto projekcijos yra patikimos, bet 2011 ir vėlesniais metais biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei planuota. Visų pirma dauguma veiksmų, kurių vyriausybė ėmėsi finansų rinkoms stabilizuoti, greičiausiai išliks visą programos laikotarpį ir gali turėti neigiamo poveikio siektiniems biudžeto rodikliams. Nors 2010 m. palankų makroekonominį scenarijų visiškai atsveria programoje pateiktos palyginti atsargios pajamų projekcijos, dėl kurių netgi būtų galima planuoti, kad tikslas bus viršytas, to negalima pasakyti apie likusį programos laikotarpį. Be to, nuo 2011 m. galbūt nebus galima pasinaudoti visais konsolidavimo priemonių sutaupymais. Galiausiai, socialinės išmokos gali būti didesnės, negu numatyta programoje, atsižvelgiant į šiek tiek optimistines nedarbo projekcijas. Programoje taip pat ne iki galo paaiškintas pajamų ir išlaidų santykių pokytis 2012 m. – programoje numatoma, kad balansas pagerės 0,5 % BVP nesiimant jokių priemonių. Projekcija iš esmės grindžiama palankiomis makroekonominėmis ir elastingumo prielaidomis. Vis dėlto, dėl 2011 ir 2012 m. reikėtų pažymėti, kad Nyderlandų valdžios institucijos šiuo metu atlieka išsamią biudžeto peržiūrą, kurios pagrindu gali būti numatytos papildomos konsolidavimo priemonės ir būtų galima, laikantis rekomendacijos, nuo 2011 m. padidinti metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, ir taip pasiekti geresnių, negu numatyta, biudžeto rezultatų, nors kol kas neaiškus šių papildomų konsolidavimo priemonių mastas ir pobūdis. Nyderlandų biudžeto konsolidavimo proceso rezultatai palyginti geri, ir dėl jų nekyla papildoma rizika atsižvelgiant į esamą padėtį.

| (9) | 2009 m. bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad jis toliau didės per visą programos laikotarpį. Apskaičiuota, kad 2009 m. minėtas santykis siekė 62,3 %, palyginti su 58,2 % prieš metus. Skolos santykio didėjimą didžia dalimi lėmė biudžeto deficitas ir sumažėjęs BVP augimas, nepaisant to, kad skolos santykio augimą sušvelnino reikšmingas atsargų ir srautų koregavimas, rodantis vyriausybės suteiktos paramos finansų sektoriui grąžinimą. Numatoma, kad per visą programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 10 % BVP ir 2012 m. sieks 72,5 % daugiausia dėl didelio valdžios sektoriaus deficito. Kyla nemaža rizika dėl bendrosios valdžios sektoriaus skolos lygio; pirmiausia ji susijusi su didesnių, nei numatyta, deficito rodiklių rizika, ypač 2011 m., o antra ir svarbesnė priežastis – didelės garantijos finansų sektoriui (šiuo metu jos siekia beveik 14 % BVP). Jei garantijomis būtų pasinaudota, skolos santykis dar labiau padidėtų. Kita vertus, skolos santykis gerokai sumažėtų, jei finansų įstaigos grąžintų (anksčiau laiko) vyriausybės suteiktą paramą. |
| --- | --- |

(9)

2009 m. bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, ir numatoma, kad jis toliau didės per visą programos laikotarpį. Apskaičiuota, kad 2009 m. minėtas santykis siekė 62,3 %, palyginti su 58,2 % prieš metus. Skolos santykio didėjimą didžia dalimi lėmė biudžeto deficitas ir sumažėjęs BVP augimas, nepaisant to, kad skolos santykio augimą sušvelnino reikšmingas atsargų ir srautų koregavimas, rodantis vyriausybės suteiktos paramos finansų sektoriui grąžinimą. Numatoma, kad per visą programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 10 % BVP ir 2012 m. sieks 72,5 % daugiausia dėl didelio valdžios sektoriaus deficito. Kyla nemaža rizika dėl bendrosios valdžios sektoriaus skolos lygio; pirmiausia ji susijusi su didesnių, nei numatyta, deficito rodiklių rizika, ypač 2011 m., o antra ir svarbesnė priežastis – didelės garantijos finansų sektoriui (šiuo metu jos siekia beveik 14 % BVP). Jei garantijomis būtų pasinaudota, skolos santykis dar labiau padidėtų. Kita vertus, skolos santykis gerokai sumažėtų, jei finansų įstaigos grąžintų (anksčiau laiko) vyriausybės suteiktą paramą.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo sparta palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo sparta palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai didesnis už ES vidurkį daugiausia dėl palyginti didelio pensijų ir ilgalaikės priežiūros išlaidų augimo. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių ir įgyvendinus struktūrines reformas, kuriomis būtų sustabdytas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, galima būtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip didelė. Apskaičiuota, kad įgyvendinus pasiūlymą iki 2025 m. pensinį amžių padidinti dvejais metais (nuo 65 iki 67), tvarumo atotrūkis sumažėtų, ir priėmus pasiūlymą būtų žengtas pirmas žingsnis gerinant valstybės finansų tvarumą. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai didesnis už ES vidurkį daugiausia dėl palyginti didelio pensijų ir ilgalaikės priežiūros išlaidų augimo. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių ir įgyvendinus struktūrines reformas, kuriomis būtų sustabdytas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, galima būtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip didelė. Apskaičiuota, kad įgyvendinus pasiūlymą iki 2025 m. pensinį amžių padidinti dvejais metais (nuo 65 iki 67), tvarumo atotrūkis sumažėtų, ir priėmus pasiūlymą būtų žengtas pirmas žingsnis gerinant valstybės finansų tvarumą.

| (12) | Laikomasi bendros nuomonės, kad 1994 m. pradėta taikyti tendencijomis grindžiama biudžeto sistema yra veiksminga ir efektyvi (4). Šioje sistemoje svarbiausia – daugiametės viršutinės išlaidų ribos ir nepriklausomų organizacijų, ypač Nacionalinio ekonominės politikos analizės biuro (CPB) vaidmuo (5). Sistema apima ketverių metų laikotarpį ir grindžiama makroekonominiu scenarijumi, kurį pateikia Nacionalinis ekonominės politikos analizės biuras (CPB) (6), kuris užtikrinta šių projekcijų objektyvumą ir nepriklausomumą. Biudžeto tikslas nustatomas ketverių metų laikotarpiui; jis grindžiamas su visuomenės senėjimu susijusiais sunkumais fiskalinės politikos srityje ir Stabilumo ir augimo pakto reikalavimais. Pagal šiuos biudžeto tikslus nustatomos viršutinės išlaidų ribos, kurios yra fiskalinės sistemos kertinis akmuo. Praktikoje viršutinių išlaidų ribų laikomasi gerai. 2009 m. kovo mėn. vyriausybė nusprendė į viršutines išlaidų ribas neįskaičiuoti bedarbio pašalpų, kurios labai priklauso nuo ciklo. Tokiu būdu buvo užtikrinta, kad dėl didėjančio nedarbo nebereikia atlikti procikliškų biudžeto mažinimų, ir sustiprintas automatinių stabilizatorių poveikis (maždaug 0,3 % BVP 2009 m.). Susiklosčius dabartinei fiskalinei padėčiai, tendencijomis grindžiama biudžeto sistema buvo naudinga. Atsigaunant ekonomikai, tendencijomis grindžiama fiskalinė sistema taip pat užtikrins svarbią pridėtinę vertę. Nors manoma, kad dėl automatinių stabilizatorių biudžeto būklė pagerės savaime, viršutinės išlaidų ribos padės kontroliuoti išlaidų augimą. |
| --- | --- |

(12)

Laikomasi bendros nuomonės, kad 1994 m. pradėta taikyti tendencijomis grindžiama biudžeto sistema yra veiksminga ir efektyvi (4). Šioje sistemoje svarbiausia – daugiametės viršutinės išlaidų ribos ir nepriklausomų organizacijų, ypač Nacionalinio ekonominės politikos analizės biuro (CPB) vaidmuo (5). Sistema apima ketverių metų laikotarpį ir grindžiama makroekonominiu scenarijumi, kurį pateikia Nacionalinis ekonominės politikos analizės biuras (CPB) (6), kuris užtikrinta šių projekcijų objektyvumą ir nepriklausomumą. Biudžeto tikslas nustatomas ketverių metų laikotarpiui; jis grindžiamas su visuomenės senėjimu susijusiais sunkumais fiskalinės politikos srityje ir Stabilumo ir augimo pakto reikalavimais. Pagal šiuos biudžeto tikslus nustatomos viršutinės išlaidų ribos, kurios yra fiskalinės sistemos kertinis akmuo. Praktikoje viršutinių išlaidų ribų laikomasi gerai. 2009 m. kovo mėn. vyriausybė nusprendė į viršutines išlaidų ribas neįskaičiuoti bedarbio pašalpų, kurios labai priklauso nuo ciklo. Tokiu būdu buvo užtikrinta, kad dėl didėjančio nedarbo nebereikia atlikti procikliškų biudžeto mažinimų, ir sustiprintas automatinių stabilizatorių poveikis (maždaug 0,3 % BVP 2009 m.). Susiklosčius dabartinei fiskalinei padėčiai, tendencijomis grindžiama biudžeto sistema buvo naudinga. Atsigaunant ekonomikai, tendencijomis grindžiama fiskalinė sistema taip pat užtikrins svarbią pridėtinę vertę. Nors manoma, kad dėl automatinių stabilizatorių biudžeto būklė pagerės savaime, viršutinės išlaidų ribos padės kontroliuoti išlaidų augimą.

| (13) | Kalbant apie valstybės finansų kokybę, galima teigti, kad Nyderlandų rezultatai tam tikrose srityse yra palyginti geri. Tai visų pirma pasakytina apie viešosios infrastruktūros, bendrųjų paslaugų ir fiskalinio valdymo sritis. Programoje nurodytas ketinimas toliau gerinti valstybės finansų kokybę geresnio reglamentavimo ir administracinės naštos mažinimo srityje. Dėl administracinės naštos mažinimo programoje pateiktas tikslas yra toks – 2011 m. pasiekti 25 % grynąjį sumažėjimą, lyginant su 2007 m. Šiuo metu valdžios institucijos atlieka išsamią biudžeto peržiūrą, kur daugiausia dėmesio skiriama išlaidoms ir siekiama palengvinti sprendimų dėl struktūrinių reformų ir konsolidavimo priemonių priėmimo procesą. Pajamų srityje valdžios institucijos rengiasi atlikti atskirą tyrimą dėl mokesčių sistemos keitimo; jo tikslas – sukurti tokią mokesčių sistemą, kuri ateityje užtikrintų stabilias pajamas, kiek įmanoma vengiant ekonomikos sutrikdymo, ir kuo sąžiningesnį sąnaudų paskirstymą. Atlikus peržiūrą, valstybės finansų kokybė galėtų dar labiau pagerėti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(13)

Kalbant apie valstybės finansų kokybę, galima teigti, kad Nyderlandų rezultatai tam tikrose srityse yra palyginti geri. Tai visų pirma pasakytina apie viešosios infrastruktūros, bendrųjų paslaugų ir fiskalinio valdymo sritis. Programoje nurodytas ketinimas toliau gerinti valstybės finansų kokybę geresnio reglamentavimo ir administracinės naštos mažinimo srityje. Dėl administracinės naštos mažinimo programoje pateiktas tikslas yra toks – 2011 m. pasiekti 25 % grynąjį sumažėjimą, lyginant su 2007 m. Šiuo metu valdžios institucijos atlieka išsamią biudžeto peržiūrą, kur daugiausia dėmesio skiriama išlaidoms ir siekiama palengvinti sprendimų dėl struktūrinių reformų ir konsolidavimo priemonių priėmimo procesą. Pajamų srityje valdžios institucijos rengiasi atlikti atskirą tyrimą dėl mokesčių sistemos keitimo; jo tikslas – sukurti tokią mokesčių sistemą, kuri ateityje užtikrintų stabilias pajamas, kiek įmanoma vengiant ekonomikos sutrikdymo, ir kuo sąžiningesnį sąnaudų paskirstymą. Atlikus peržiūrą, valstybės finansų kokybė galėtų dar labiau pagerėti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu.

| (14) | Apskritai programoje pateikta 2010 m. ir 2011 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vertinant nominaliąja verte ir atsižvelgiant į pirmiau nurodytą riziką, atrodytų, kad nuo 2012 m. biudžeto strategija neatitinka Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį, ypač todėl, kad 2013 m. nepatenka į programos laikotarpį. Visų pirma, programoje pateiktos 2010 m. biudžeto projekcijos yra šiek tiek geresnės nei 2010 m. biudžete iš dalies dėl geresnio makroekonominio scenarijaus, ir joms kyla subalansuota rizika. 2011–2012 m. laikotarpiu programoje numatytas nedidelis 0,75 % BVP metinis vidutinis fiskalinių priemonių poveikis, priklausantis nuo pirmiau nurodytos rizikos. Programoje pateiktos 2011 m. biudžeto projekcijos pagrįstos konkrečiomis konsolidavimo priemonėmis. Kita vertus, 2012 m. numatomas struktūrinio balanso pokytis (0,5 % BVP) neparemtas papildomomis priemonėmis, ir jo taip pat negalima paaiškinti remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Tai reiškia, kad reikia papildomų konsolidavimo priemonių siekiant 2011–2013 m. užtikrinti reikalingą 0,75 % BVP metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, kaip rekomenduota Tarybos, kartu atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. nepriklauso programos laikotarpiui. Programoje pateiktas 4,5 % BVP nominalusis valdžios sektoriaus deficitas 2012 m., apskaičiuotas darant prielaidą, kad politika nesikeis, o ne kaip siektinas rodiklis, rodo, kad norint laikytis 2013 m. termino reikalingas papildomas mažiausiai 1,5 % BVP pagerėjimas. Atsižvelgiant į programoje pateiktas skolos projekcijas ir pirmiau nurodytą riziką, dabartinės biudžeto strategijos taip pat nepakaks siekiant užtikrinti, kad skolos ir BVP santykis vėl imtų mažėti. Nors programoje vyriausybė pareiškė įsipareigojimą imtis papildomų politikos priemonių, kad iki 2013 m. sumažintų nominalųjį deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės, programoje nėra nurodyta, kaip tai bus pasiekta. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje pateikta 2010 m. ir 2011 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vertinant nominaliąja verte ir atsižvelgiant į pirmiau nurodytą riziką, atrodytų, kad nuo 2012 m. biudžeto strategija neatitinka Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį, ypač todėl, kad 2013 m. nepatenka į programos laikotarpį. Visų pirma, programoje pateiktos 2010 m. biudžeto projekcijos yra šiek tiek geresnės nei 2010 m. biudžete iš dalies dėl geresnio makroekonominio scenarijaus, ir joms kyla subalansuota rizika. 2011–2012 m. laikotarpiu programoje numatytas nedidelis 0,75 % BVP metinis vidutinis fiskalinių priemonių poveikis, priklausantis nuo pirmiau nurodytos rizikos. Programoje pateiktos 2011 m. biudžeto projekcijos pagrįstos konkrečiomis konsolidavimo priemonėmis. Kita vertus, 2012 m. numatomas struktūrinio balanso pokytis (0,5 % BVP) neparemtas papildomomis priemonėmis, ir jo taip pat negalima paaiškinti remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Tai reiškia, kad reikia papildomų konsolidavimo priemonių siekiant 2011–2013 m. užtikrinti reikalingą 0,75 % BVP metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, kaip rekomenduota Tarybos, kartu atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. nepriklauso programos laikotarpiui. Programoje pateiktas 4,5 % BVP nominalusis valdžios sektoriaus deficitas 2012 m., apskaičiuotas darant prielaidą, kad politika nesikeis, o ne kaip siektinas rodiklis, rodo, kad norint laikytis 2013 m. termino reikalingas papildomas mažiausiai 1,5 % BVP pagerėjimas. Atsižvelgiant į programoje pateiktas skolos projekcijas ir pirmiau nurodytą riziką, dabartinės biudžeto strategijos taip pat nepakaks siekiant užtikrinti, kad skolos ir BVP santykis vėl imtų mažėti. Nors programoje vyriausybė pareiškė įsipareigojimą imtis papildomų politikos priemonių, kad iki 2013 m. sumažintų nominalųjį deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės, programoje nėra nurodyta, kaip tai bus pasiekta.

| (15) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų. 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Nyderlandus apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Nyderlandai šios rekomendacijos laikėsi iš dalies. Visų pirma, programa neapima 2013 m. – paskutiniųjų koregavimo laikotarpio metų. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų. 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Nyderlandus apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Nyderlandai šios rekomendacijos laikėsi iš dalies. Visų pirma, programa neapima 2013 m. – paskutiniųjų koregavimo laikotarpio metų.

Daroma bendra išvada, kad Nyderlandai smarkiai nukentėjo nuo krizės, dėl kurios 2009 m. labai pablogėjo biudžeto balansas – vietoje 2008 m. buvusio 0,7 % BVP pertekliaus atsirado 4,9 % BVP deficitas, taigi buvo pradėta perviršinio deficito procedūra. 2010 m. numatomas tolesnis blogėjimas, daugiausia dėl pavėluoto įvairių reiškinių, pavyzdžiui, didėjančio nedarbo, poveikio. Laipsniškai naikinant fiskalines skatinamąsias priemones ir naudojant konsolidavimo priemonių paketą, 2011 m. biudžeto balansas turėtų pagerėti. 2012 m. biudžeto būklės pagerėjimas sietinas su ciklo sąlygomis, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis. Skolos santykis, kuris 2009 m. viršijo Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę, programos laikotarpiu turėtų gerokai padidėti. Yra rizika, kad gali nepavykti įgyvendinti programoje pateikto koregavimo plano, todėl būtų naudinga po 2011 m. sustiprinti konsolidavimą. Pagrindinė rizika yra susijusi su palankiomis makroekonominėmis prielaidomis ir fiskalinėmis priemonėmis, kurių nedidelis metinis poveikis siekia 0,75 % BVP, kaip rekomenduota Tarybos. Programoje pateiktas įsipareigojimas imtis papildomų politikos priemonių, kad būtų laikomasi 2013 m. termino. Vis dėlto, kadangi programa neapima 2013 m., biudžeto strategijos neįmanoma visapusiškai įvertinti. Todėl pageidautina gauti daugiau informacijos apie bendrą strategiją, kuria grindžiamas perviršinio deficito koregavimas, įskaitant visų pirma 2013 m. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių ir įgyvendinus reformos priemones, kuriomis būtų sustabdytas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, būtų galima sumažinti didelę riziką valstybės finansų tvarumui. Priėmus neseniai pasiūlytą pensijų reformą, būtų laikoma, kad žengtas pirmas svarbus žingsnis gerinant valstybės finansų tvarumą.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Nyderlandai raginami:

| i) | atliekant išsamią biudžeto peržiūrą, nurodyti priemones, kuriomis būtų remiamas konsolidavimas po 2011 m. ir ypač vėlesniais metais, toliau stiprinti konsolidavimo pastangas siekiant užtikrinti reikalingą metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, kad iki 2013 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnės negu 3 % BVP ribos, taip pat per programos laikotarpį pasinaudoti netikėtai gautomis pajamomis, susijusiomis su makroekonominės ir fiskalinės perspektyvos pagerėjimu, siekiant greičiau mažinti deficitą ir bendrosios skolos santykį priartinant jį prie pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

atliekant išsamią biudžeto peržiūrą, nurodyti priemones, kuriomis būtų remiamas konsolidavimas po 2011 m. ir ypač vėlesniais metais, toliau stiprinti konsolidavimo pastangas siekiant užtikrinti reikalingą metinį vidutinį fiskalinių priemonių poveikį, kad iki 2013 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnės negu 3 % BVP ribos, taip pat per programos laikotarpį pasinaudoti netikėtai gautomis pajamomis, susijusiomis su makroekonominės ir fiskalinės perspektyvos pagerėjimu, siekiant greičiau mažinti deficitą ir bendrosios skolos santykį priartinant jį prie pamatinės vertės;

| ii) | toliau gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis būtų ribojamas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas. |
| --- | --- |

ii)

toliau gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis būtų ribojamas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas.

Taip pat Nyderlandai raginami pateikti daugiau informacijos apie numatomo konsolidavimo vėlesniais programos metais planą ir bendras jo rėmimo priemones, kai tik ši informacija bus parengta, bet ne vėliau, kaip rengiant būsimos stabilumo programos PDP skyrių.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | Nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | Nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | Nėra duomenų |
| 2008 m. lapkričio mėn. SP | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. sausio mėn. SP

2,0

–4

1,5

2

2

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,0

–4,5

0,3

1,6

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

2,25

1,25

2

2

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

2,2

1

1

1

1

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,2

1,1

0,9

1,2

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

2,5

3,25

2

2

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

2009 m. lapkričio mėn. COM (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

Nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,9

2,7

2,7

3,6

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

8,5

9,5

7,5

8,0

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

46,6

44,8

44,8

45,1

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

46,6

46,3

46,1

46,3

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

45,9

49,5

50,9

50,7

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

45,4

45,1

45,3

45,2

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

1,2

1,2

0,8

1,1

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

3,4

3,3

2,9

3,1

Nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

0,8

1,3

1,1

1,5

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

0,8

1,0

1,1

1,5

Nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

58,2

59,8

65,6

69,7

Nėra duomenų

2008 m. lapkričio mėn. SP

42,1

39,6

38,0

36,2

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją, įskaitant Komisijos tarnybų 2010 m. vasario mėn. tarpinę prognozę.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Žr. pvz., TVF, 2007 m., „Fiskalinio skaidrumo geros praktikos kodeksas“ ir OECD, 2002 m., „Geriausia biudžeto skaidrumo užtikrinimo praktika“, OECD leidinys apie biudžeto valdymą.

(5)  Taip pat žr. TVF (2005 m.) ataskaita apie šalį 05/225 ir Europos Komisijos (2007 m.) komunikatas „Viešieji finansai EPS 2007 m.“, ir Bos, F. „Nyderlandų fiskalinė sistema. Istorija, dabartinė praktika ir CPB vaidmuo“, CPB dokumentas 150, Nyderlandų ekonominės politikos analizės biuras, Haga, 2007 m. liepos mėn.

(6)  Nacionalinis ekonominės politikos analizės biuras geriau žinomas kaip Centraal Planbureau (CPB); jis yra nepriklausoma vyriausybės prognozių įstaiga.

(7)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(8)  Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % ir 0,9 % atitinkamai 2008–2011 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,4 % BVP 2009 m. (deficitą mažinančios) pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozę.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/18

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009/2010 m.–2014/2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

2010/C 146/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą laikotarpio nuo 2009/2010 m.–2014/2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą laikotarpio nuo 2009/2010 m.–2014/2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programą.

| (2) | Po kelerių metų spartaus augimo 2007 m. prasidėjus ekonomikos ir finansų krizei JK bendrasis vidaus produktas iš viso sumažėjo maždaug 6 %, o paskutinį 2009 m. ketvirtį atsirado nedidelių atsigavimo požymių. Prieš krizę laipsniškai didėjo namų ūkių ir finansų sektorių įsiskolinimo rodiklis, dėl to krizė iš dalies pasunkėjo, nes priklausomybė nuo grynųjų kapitalo srautų į šalį buvo didelė ir nuolatinė. Reaguodamas į prasidėjusią krizę, centrinis bankas pradėjo ryžtingą palūkanų normų mažinimo, bankų sektoriaus likvidumo užtikrinimo paramos ir (nuo 2009 m. kovo mėn.) monetarinio stimuliavimo programą. Vyriausybė taip pat aktyviai ėmėsi priemonių finansų sistemai stabilizuoti, be kita ko, didelėmis kapitalo injekcijomis, indėlių garantijomis ir atsakomybės draudimu. Laikydamasi EEAP vyriausybė įgyvendino didelio masto fiskalines skatinamąsias priemones, kurios kartu su automatinių stabilizatorių poveikiu ir turto kainų sumažėjimo poveikiu pajamoms iš dalies lėmė didelį valstybės finansų būklės pablogėjimą. Prie JK valstybės finansų tvarumo prastėjimo prisidėjo tai, kad jau iki krizės pirminis balansas buvo didelis struktūrinis deficitas, todėl valdžios sektoriaus nominalusis deficitas krizei prasidėjus netrukus išaugo gerokai virš 3 % BVP pamatinės vertės. Todėl Jungtinei Karalystei 2008 m. liepos 8 d. pradėta perviršinio deficito procedūra ir 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pateikė naujausias rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, kaip ištaisyti deficitą iki 2014–2015 m. Kelerių ateinančių metų pagrindiniai JK ekonomikos uždaviniai – stabilizuoti valstybės finansų būklę namų ūkių sektoriui šiuo metu mažinant esamą įsiskolinimo santykį; užtikrinti pakankamą kreditavimą vis dar pažeidžiamoje finansų sistemoje, kur daugelis kredito teikėjų sumažino skolinimą; ir paremti gamybos perėjimą prie didesnės eksportuojamos produkcijos dalies, kad išorės balansas ilgam pagerėtų. |
| --- | --- |

(2)

Po kelerių metų spartaus augimo 2007 m. prasidėjus ekonomikos ir finansų krizei JK bendrasis vidaus produktas iš viso sumažėjo maždaug 6 %, o paskutinį 2009 m. ketvirtį atsirado nedidelių atsigavimo požymių. Prieš krizę laipsniškai didėjo namų ūkių ir finansų sektorių įsiskolinimo rodiklis, dėl to krizė iš dalies pasunkėjo, nes priklausomybė nuo grynųjų kapitalo srautų į šalį buvo didelė ir nuolatinė. Reaguodamas į prasidėjusią krizę, centrinis bankas pradėjo ryžtingą palūkanų normų mažinimo, bankų sektoriaus likvidumo užtikrinimo paramos ir (nuo 2009 m. kovo mėn.) monetarinio stimuliavimo programą. Vyriausybė taip pat aktyviai ėmėsi priemonių finansų sistemai stabilizuoti, be kita ko, didelėmis kapitalo injekcijomis, indėlių garantijomis ir atsakomybės draudimu. Laikydamasi EEAP vyriausybė įgyvendino didelio masto fiskalines skatinamąsias priemones, kurios kartu su automatinių stabilizatorių poveikiu ir turto kainų sumažėjimo poveikiu pajamoms iš dalies lėmė didelį valstybės finansų būklės pablogėjimą. Prie JK valstybės finansų tvarumo prastėjimo prisidėjo tai, kad jau iki krizės pirminis balansas buvo didelis struktūrinis deficitas, todėl valdžios sektoriaus nominalusis deficitas krizei prasidėjus netrukus išaugo gerokai virš 3 % BVP pamatinės vertės. Todėl Jungtinei Karalystei 2008 m. liepos 8 d. pradėta perviršinio deficito procedūra ir 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pateikė naujausias rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, kaip ištaisyti deficitą iki 2014–2015 m. Kelerių ateinančių metų pagrindiniai JK ekonomikos uždaviniai – stabilizuoti valstybės finansų būklę namų ūkių sektoriui šiuo metu mažinant esamą įsiskolinimo santykį; užtikrinti pakankamą kreditavimą vis dar pažeidžiamoje finansų sistemoje, kur daugelis kredito teikėjų sumažino skolinimą; ir paremti gamybos perėjimą prie didesnės eksportuojamos produkcijos dalies, kad išorės balansas ilgam pagerėtų.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų ir kreditavimo galimybių krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Jungtinei Karalystei svarbu vykdyti reformas, kuriomis būtų didinama kvalifikacija ir produktyvumas. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų ir kreditavimo galimybių krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Jungtinei Karalystei svarbu vykdyti reformas, kuriomis būtų didinama kvalifikacija ir produktyvumas.

| (4) | Programoje pateikiami du makroekonominiai scenarijai: pagrindinis ir nuosaikesnis alternatyvus, kuris pagrįstas ketvirčiu procentinio punkto mažesne augimo tendencija, nei nurodyta pagrindiniame scenarijuje. Valstybės finansų projekcijos pagrįstos alternatyviu scenarijumi, kuriuo remiamasi vertinant atnaujintą programą. Šiame scenarijuje numatoma, kad 2010/2011 m. BVP augimas pakils iki 2 %, o laikotarpiu nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. – iki 31⁄4 % per metus. Tačiau, atsižvelgiant į naujausius duomenis, galima teigti, kad net šis nuosaikesnis scenarijus, parengtas 2009 m. gruodžio pradžioje, pagrįstas optimistinėmis augimo prielaidomis, visų pirma 2010/2011 m. ir 2011/2012 m. (2). Infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Programoje nepateikta aiškių valiutos kurso prognozių ir daroma prielaida, kad BVP augimą teigiamai veiks grynoji prekyba, atsargų ciklas ir (nuo 2011 m.) vidaus paklausa, visų pirma kapitalo investicijos ir privatus vartojimas. Šios prielaidos iš esmės patikimos. Grynosios prekybos poveikis atitinka Komisijos prognozes, nors šias projekcijas neigiamai veikia neigiamas grynosios prekybos poveikis antrąjį 2009 m. pusmetį. Neigiamą privačiam vartojimui kylančią riziką sudaro galimas disponuojamųjų pajamų augimo sulėtėjimas dėl, inter alia, nepakankamai atsigavusios darbo rinkos ir tolesnis namų ūkių santaupų rodiklio didėjimas. |
| --- | --- |

(4)

Programoje pateikiami du makroekonominiai scenarijai: pagrindinis ir nuosaikesnis alternatyvus, kuris pagrįstas ketvirčiu procentinio punkto mažesne augimo tendencija, nei nurodyta pagrindiniame scenarijuje. Valstybės finansų projekcijos pagrįstos alternatyviu scenarijumi, kuriuo remiamasi vertinant atnaujintą programą. Šiame scenarijuje numatoma, kad 2010/2011 m. BVP augimas pakils iki 2 %, o laikotarpiu nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. – iki 31⁄4 % per metus. Tačiau, atsižvelgiant į naujausius duomenis, galima teigti, kad net šis nuosaikesnis scenarijus, parengtas 2009 m. gruodžio pradžioje, pagrįstas optimistinėmis augimo prielaidomis, visų pirma 2010/2011 m. ir 2011/2012 m. (2). Infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Programoje nepateikta aiškių valiutos kurso prognozių ir daroma prielaida, kad BVP augimą teigiamai veiks grynoji prekyba, atsargų ciklas ir (nuo 2011 m.) vidaus paklausa, visų pirma kapitalo investicijos ir privatus vartojimas. Šios prielaidos iš esmės patikimos. Grynosios prekybos poveikis atitinka Komisijos prognozes, nors šias projekcijas neigiamai veikia neigiamas grynosios prekybos poveikis antrąjį 2009 m. pusmetį. Neigiamą privačiam vartojimui kylančią riziką sudaro galimas disponuojamųjų pajamų augimo sulėtėjimas dėl, inter alia, nepakankamai atsigavusios darbo rinkos ir tolesnis namų ūkių santaupų rodiklio didėjimas.

| (5) | Programoje apskaičiuota, kad 2009/2010 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 12,7 % BVP. Reikšmingas padidėjimas, palyginti su 6,8 % BVP deficitu 2008/2009 m., daugiausia rodo krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams. Apskaičiuota, kad 2009/2010 m. valdžios sektoriaus pajamų santykio sumažėjimas ir išlaidų santykio padidėjimas, pakoreguotas atsižvelgiant į staigų nominaliojo BVP sumažėjimą, valdžios sektoriaus deficito padidėjimą nulėmė atitinkamai maždaug 45 % ir 55 %. Ekonominės veiklos apimčių sumažėjimo poveikis valstybės finansams padidėjo dėl to, kad recesija buvo susijusi su dideliu nuosmukiu finansų ir būsto rinkose, kurios iki tol buvo pagrindiniai pajamų šaltiniai. Be to, maždaug ketvirtadalį 2009/2010 m. deficito padidėjimo nulėmė vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) priimtos skatinamosios priemonės, iš viso sudarančios 11⁄2 % BVP, taip pat ir sprendimas leisti visu pajėgumu naudoti automatinius stabilizatorius ekonomikai skatinti. Tačiau, sparčiai pablogėjus valstybės finansų būklei, labai sumažėjo JK galimybės vykdyti laisvesnę fiskalinę politiką, tuo pačiu išlaikant biudžeto tvarumą, todėl būtina sparčiai gerinti biudžeto būklę. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2014/2015 m. perviršinį deficitą ištaisyti bei atkurti tvarią valstybės finansų būklę, reikia įgyvendinti papildomą griežtą fiskalinį konsolidavimą. Programoje išdėstytų konsolidavimo planų įgyvendinimas padės vidutinės trukmės laikotarpiu palaikyti tvarumą ir pagerinti fiskalinę būklę. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuota, kad 2009/2010 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 12,7 % BVP. Reikšmingas padidėjimas, palyginti su 6,8 % BVP deficitu 2008/2009 m., daugiausia rodo krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams. Apskaičiuota, kad 2009/2010 m. valdžios sektoriaus pajamų santykio sumažėjimas ir išlaidų santykio padidėjimas, pakoreguotas atsižvelgiant į staigų nominaliojo BVP sumažėjimą, valdžios sektoriaus deficito padidėjimą nulėmė atitinkamai maždaug 45 % ir 55 %. Ekonominės veiklos apimčių sumažėjimo poveikis valstybės finansams padidėjo dėl to, kad recesija buvo susijusi su dideliu nuosmukiu finansų ir būsto rinkose, kurios iki tol buvo pagrindiniai pajamų šaltiniai. Be to, maždaug ketvirtadalį 2009/2010 m. deficito padidėjimo nulėmė vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) priimtos skatinamosios priemonės, iš viso sudarančios 11⁄2 % BVP, taip pat ir sprendimas leisti visu pajėgumu naudoti automatinius stabilizatorius ekonomikai skatinti. Tačiau, sparčiai pablogėjus valstybės finansų būklei, labai sumažėjo JK galimybės vykdyti laisvesnę fiskalinę politiką, tuo pačiu išlaikant biudžeto tvarumą, todėl būtina sparčiai gerinti biudžeto būklę. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant iki 2014/2015 m. perviršinį deficitą ištaisyti bei atkurti tvarią valstybės finansų būklę, reikia įgyvendinti papildomą griežtą fiskalinį konsolidavimą. Programoje išdėstytų konsolidavimo planų įgyvendinimas padės vidutinės trukmės laikotarpiu palaikyti tvarumą ir pagerinti fiskalinę būklę.

| (6) | Atnaujintoje programoje numatomas 2010/2011 m. metinis valdžios sektoriaus deficito rodiklio sumažėjimas 0,6 proc. punkto iki 12,1 % BVP. Nedidelis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas tiesiogiai rodo planuojamą nominalų valdžios sektoriaus pajamų padidėjimą 61⁄2 %, maždaug trečdalį šio padidėjimo lemia PVM tarifo padidinimas 2010 m. sausio mėn. iki dydžio, buvusio prieš skatinamųjų priemonių taikymą. Kita vertus, numatoma, kad valdžios sektoriaus išlaidos toliau labai (nors ir mažesniu tempu) didės: nominalus ir realus padidėjimas atitinkamai sieks maždaug 41⁄2 % ir 21⁄4 %, palyginti su ankstesniais metais, todėl išlaidų ir BVP santykis nuo praėjusių metų nesikeičia. Apskritai, diskrecinėmis priemonėmis, kurios įsigalios 2010/2011 m., įskaitant priemones, apie kurias pranešta 2008 m. lapkričio mėn. 2008 m. išankstinėje biudžeto ataskaitoje ir 2009 m. balandžio mėn. 2009 m. biudžete, valdžios sektoriaus deficitas bus sumažintas maždaug 1,0 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas, kuris apibrėžiamas kaip pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2010/2011 m. pagerės dar mažiau, t. y. 1⁄4 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinio biudžeto deficito sumažėjimas yra gerokai mažesnis už grynąjį minėtų diskrecinių priemonių poveikį ir rodo tai, kad dėl ekonominės veiklos struktūros toliau mažėja bendras pajamų elastingumas. |
| --- | --- |

(6)

Atnaujintoje programoje numatomas 2010/2011 m. metinis valdžios sektoriaus deficito rodiklio sumažėjimas 0,6 proc. punkto iki 12,1 % BVP. Nedidelis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas tiesiogiai rodo planuojamą nominalų valdžios sektoriaus pajamų padidėjimą 61⁄2 %, maždaug trečdalį šio padidėjimo lemia PVM tarifo padidinimas 2010 m. sausio mėn. iki dydžio, buvusio prieš skatinamųjų priemonių taikymą. Kita vertus, numatoma, kad valdžios sektoriaus išlaidos toliau labai (nors ir mažesniu tempu) didės: nominalus ir realus padidėjimas atitinkamai sieks maždaug 41⁄2 % ir 21⁄4 %, palyginti su ankstesniais metais, todėl išlaidų ir BVP santykis nuo praėjusių metų nesikeičia. Apskritai, diskrecinėmis priemonėmis, kurios įsigalios 2010/2011 m., įskaitant priemones, apie kurias pranešta 2008 m. lapkričio mėn. 2008 m. išankstinėje biudžeto ataskaitoje ir 2009 m. balandžio mėn. 2009 m. biudžete, valdžios sektoriaus deficitas bus sumažintas maždaug 1,0 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas, kuris apibrėžiamas kaip pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2010/2011 m. pagerės dar mažiau, t. y. 1⁄4 % BVP. Apskaičiuota, kad struktūrinio biudžeto deficito sumažėjimas yra gerokai mažesnis už grynąjį minėtų diskrecinių priemonių poveikį ir rodo tai, kad dėl ekonominės veiklos struktūros toliau mažėja bendras pajamų elastingumas.

| (7) | Nors programoje fiskalinio konsolidavimo nuo 2009/2010 m. planai yra nustatyti, atnaujintoje programoje nepateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas, kurį pasiekus būtų atkurtas valstybės finansų tvarumas (3). Taigi, Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų nesilaikoma. Programoje pateikta vidutinės trukmės fiskalinė strategija yra kur kas mažesnio užmojo, nei 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį , ir neatitinka rekomendacijos iki 2014/2015 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės.
  Programoje numatyta, kad visų pirma, valdžios sektoriaus deficitas 2014/2015 m., t. y. suėjus galutiniam terminui, iki kurio JK turi sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, bus 4,7 % BVP. Vidutinis metinis struktūrinio deficito sumažėjimas, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010/2011 m.–2014/2015 m. laikotarpiu yra tik 1,0 % BVP, t. y. 3⁄4 proc. punkto mažesnis, negu 2009 m. gruodžio mėn. rekomendavo Taryba. Maždaug 60 % valdžios sektoriaus deficito rodiklio sumažėjimo, kuris sudaro 71⁄2 proc. punkto, nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. planuojama pasiekti ribojant išlaidų augimą. Planuojama, kad valdžios sektoriaus pirminės išlaidos šiuo laikotarpiu padidės vidutiniškai apie 11⁄2 % per metus, tai reiškia, kad realus sumažėjimas sudarys vidutiniškai 3⁄4 % per metus. Beveik ketvirtadalį išlaidų santykio sumažėjimo nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. lemia investicinių išlaidų mažinimas. Diskrecinės pajamų didinimo priemonės, įskaitant nuo 2010 m. balandžio mėn. įvedamą papildomą pajamų mokesčio viršutinę ribą ir nuo 2011 m. balandžio mėn. planuojamą socialinio draudimo įmokos tarifų didinimą, sudaro apie 10 % numatomo biudžeto deficito sumažėjimo nuo 2011/2012 m., o apie 30 % nominaliojo deficito sumažėjimo lemia programoje numatomas ciklinis ekonomikos atsigavimas. 2010 m. kovo 24 d. pristatytame 2010 m. biudžete apskaičiuotas 2009/2010 m. deficitas yra 1⁄2 % BVP mažesnis nei prognozuojama programoje, nes dėl geresnių nei prognozuota rodiklių deficitas ateinančiais metais bus mažesnis. Biudžete numatytos naujos fiskalinės politikos griežtinimo priemonės, kurios visos programos laikotarpiu sudarys 0,1 % BVP, o 2014/2015 m. planuojamas deficitas sudarys 4,2 % BVP. |
| --- | --- |

(7)

Nors programoje fiskalinio konsolidavimo nuo 2009/2010 m. planai yra nustatyti, atnaujintoje programoje nepateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas, kurį pasiekus būtų atkurtas valstybės finansų tvarumas (3). Taigi, Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų nesilaikoma. Programoje pateikta vidutinės trukmės fiskalinė strategija yra kur kas mažesnio užmojo, nei 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį , ir neatitinka rekomendacijos iki 2014/2015 m. sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės.

Programoje numatyta, kad visų pirma, valdžios sektoriaus deficitas 2014/2015 m., t. y. suėjus galutiniam terminui, iki kurio JK turi sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, bus 4,7 % BVP. Vidutinis metinis struktūrinio deficito sumažėjimas, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010/2011 m.–2014/2015 m. laikotarpiu yra tik 1,0 % BVP, t. y. 3⁄4 proc. punkto mažesnis, negu 2009 m. gruodžio mėn. rekomendavo Taryba. Maždaug 60 % valdžios sektoriaus deficito rodiklio sumažėjimo, kuris sudaro 71⁄2 proc. punkto, nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. planuojama pasiekti ribojant išlaidų augimą. Planuojama, kad valdžios sektoriaus pirminės išlaidos šiuo laikotarpiu padidės vidutiniškai apie 11⁄2 % per metus, tai reiškia, kad realus sumažėjimas sudarys vidutiniškai 3⁄4 % per metus. Beveik ketvirtadalį išlaidų santykio sumažėjimo nuo 2011/2012 m. iki 2014/2015 m. lemia investicinių išlaidų mažinimas. Diskrecinės pajamų didinimo priemonės, įskaitant nuo 2010 m. balandžio mėn. įvedamą papildomą pajamų mokesčio viršutinę ribą ir nuo 2011 m. balandžio mėn. planuojamą socialinio draudimo įmokos tarifų didinimą, sudaro apie 10 % numatomo biudžeto deficito sumažėjimo nuo 2011/2012 m., o apie 30 % nominaliojo deficito sumažėjimo lemia programoje numatomas ciklinis ekonomikos atsigavimas. 2010 m. kovo 24 d. pristatytame 2010 m. biudžete apskaičiuotas 2009/2010 m. deficitas yra 1⁄2 % BVP mažesnis nei prognozuojama programoje, nes dėl geresnių nei prognozuota rodiklių deficitas ateinančiais metais bus mažesnis. Biudžete numatytos naujos fiskalinės politikos griežtinimo priemonės, kurios visos programos laikotarpiu sudarys 0,1 % BVP, o 2014/2015 m. planuojamas deficitas sudarys 4,2 % BVP.

| (8) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje, per visą laikotarpį. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatomas silpnesnis ekonomikos augimas 2010/2011 m. ir 2011/2012 m. ir, Komisijos tarnybų vertinimu, mažai tikėtina, kad 2012/2013 m.–2014/2015 m. JK ekonomikos augimas pasiektų 31⁄4 % per metus, kaip numatoma programoje. Programoje numatytos labai palankios makroekonominės aplinkybės kelia riziką programoje pateiktoms fiskalinėms projekcijoms.
  Jei nuo 2011/2012 m. ekonomika augtų lėčiau, nei tikimasi, valdžios sektoriaus deficitas būtų didesnis už programoje numatytą. Vyriausybės vidutinės trukmės konsolidavimo programa daugiausia pagrįsta prielaida, kad pirminės išlaidos bus smarkiai apribotos precedento neturinčiu mastu, bet 2011/2012 m.–2014/2015 m. laikotarpiu ši prielaida dar nėra nepagrįsta išsamiais departamentų išlaidų planais (pateikti planai tik iki 2010/2011 finansinių metų pabaigos). Tai, kad išsamių departamentams nustatytų išlaidų ribų, kuriomis būtų paremtos bendrų programos išlaidų prielaidos, nėra, dar labiau verčia abejoti programos vidutinės trukmės fiskaliniu planu. Siekiant smarkiai sulėtinti vidutinės trukmės išlaidų augimą, kaip numatoma atnaujintoje programoje, reikia spręsti veiksmingumo problemas ir iš esmės peržiūrėti viešojo sektoriaus prioritetus. Apskritai kyla sudėtingų su planų įgyvendinimu susijusių uždavinių, kurie siejami su iki tol precedento neturėjusio masto planuojamu išlaidų ribojimu, kurį reikės užtikrinti ilgą laiką. Be to, taikydama intervencines priemones finansų sektoriuje, Jungtinė Karalystė prisiėmė didelių nenumatytų įsipareigojimų. Pagal turto apsaugos programą vyriausybė sutiko apdrausti bankų sektoriaus aktyvų už beveik 20 % BVP. Nors apdraustoms paskoloms ir investicijoms kylančios įsipareigojimų nevykdymo rizikos mastas labai neaiškus, programa galėtų vyriausybei sukelti grynųjų išlaidų, jei vyriausybės paramai išleistos lėšos ateityje nebus visiškai susigrąžintos. Fiskalinio konsolidavimo tempas dėl to galėtų sumažėti. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje, per visą laikotarpį. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatomas silpnesnis ekonomikos augimas 2010/2011 m. ir 2011/2012 m. ir, Komisijos tarnybų vertinimu, mažai tikėtina, kad 2012/2013 m.–2014/2015 m. JK ekonomikos augimas pasiektų 31⁄4 % per metus, kaip numatoma programoje. Programoje numatytos labai palankios makroekonominės aplinkybės kelia riziką programoje pateiktoms fiskalinėms projekcijoms.

Jei nuo 2011/2012 m. ekonomika augtų lėčiau, nei tikimasi, valdžios sektoriaus deficitas būtų didesnis už programoje numatytą. Vyriausybės vidutinės trukmės konsolidavimo programa daugiausia pagrįsta prielaida, kad pirminės išlaidos bus smarkiai apribotos precedento neturinčiu mastu, bet 2011/2012 m.–2014/2015 m. laikotarpiu ši prielaida dar nėra nepagrįsta išsamiais departamentų išlaidų planais (pateikti planai tik iki 2010/2011 finansinių metų pabaigos). Tai, kad išsamių departamentams nustatytų išlaidų ribų, kuriomis būtų paremtos bendrų programos išlaidų prielaidos, nėra, dar labiau verčia abejoti programos vidutinės trukmės fiskaliniu planu. Siekiant smarkiai sulėtinti vidutinės trukmės išlaidų augimą, kaip numatoma atnaujintoje programoje, reikia spręsti veiksmingumo problemas ir iš esmės peržiūrėti viešojo sektoriaus prioritetus. Apskritai kyla sudėtingų su planų įgyvendinimu susijusių uždavinių, kurie siejami su iki tol precedento neturėjusio masto planuojamu išlaidų ribojimu, kurį reikės užtikrinti ilgą laiką. Be to, taikydama intervencines priemones finansų sektoriuje, Jungtinė Karalystė prisiėmė didelių nenumatytų įsipareigojimų. Pagal turto apsaugos programą vyriausybė sutiko apdrausti bankų sektoriaus aktyvų už beveik 20 % BVP. Nors apdraustoms paskoloms ir investicijoms kylančios įsipareigojimų nevykdymo rizikos mastas labai neaiškus, programa galėtų vyriausybei sukelti grynųjų išlaidų, jei vyriausybės paramai išleistos lėšos ateityje nebus visiškai susigrąžintos. Fiskalinio konsolidavimo tempas dėl to galėtų sumažėti.

| (9) | Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009/2010 m. sudaro maždaug 73 % BVP, palyginti su 551⁄2 % ankstesniais metais. Maždaug trys penktadaliai skolos santykio padidėjimo 2009/2010 m. susiję su dideliu pirminiu deficitu, o atsargų ir srautų koregavimas dėl vyriausybės skolinimosi bankų sektoriaus akcijų įsigijimui finansuoti ir skolinimo komercinėms finansų įstaigoms nulėmė beveik 33⁄4 proc. punkto skolos santykio padidėjimo. Numatoma, kad skolos santykis 2010/2011 m.–2014/2015 m. padidės dar 18 1⁄4 proc. punktų. Programoje numatoma, kad skolos santykis 2014/2015 m. stabilizuosis ir bus maždaug 911⁄2 % BVP, nes didelio nominaliojo BVP augimo poveikis skolos santykiui turėtų atsverti valdžios sektoriaus skolos padidėjimą, priklausomą nuo pirminio balanso, kuris programos laikotarpio pabaigoje ir toliau turėtų būti neigiamas, ir palūkanų mokėjimų, kurie turėtų padidėti nuo 21⁄4 % BVP 2009/2010 m. iki beveik 4 % 2013/2014 m. Skolos santykiui per programos laikotarpį taip pat kyla tam tikra rizika. Teigiamas aspektas – sėkmingai pardavus bankų sektoriaus akcijas, įsigytas vyriausybei vykdant finansų sektoriaus intervencijas, būtų galima mažinti valdžios sektoriaus skolą. Neigiama skolos santykio rizika daugiausia susijusi su tikimybe, kad deficitas bus didesnis nei numatoma, ir tuo, kad neigiamos įtakos turėtų mažesnis nei tikimasi BVP augimas dėl mažesnio realaus ekonomikos augimo; dėl pasaulio ar vidaus rinkų įtakos galimai didesnių skolinimosi išlaidų poveikis turėtų būti palyginti nedidelis, atsižvelgiant į JK ilgą grąžinimo terminą, nors tai vis tiek nepadėtų. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009/2010 m. sudaro maždaug 73 % BVP, palyginti su 551⁄2 % ankstesniais metais. Maždaug trys penktadaliai skolos santykio padidėjimo 2009/2010 m. susiję su dideliu pirminiu deficitu, o atsargų ir srautų koregavimas dėl vyriausybės skolinimosi bankų sektoriaus akcijų įsigijimui finansuoti ir skolinimo komercinėms finansų įstaigoms nulėmė beveik 33⁄4 proc. punkto skolos santykio padidėjimo. Numatoma, kad skolos santykis 2010/2011 m.–2014/2015 m. padidės dar 18 1⁄4 proc. punktų. Programoje numatoma, kad skolos santykis 2014/2015 m. stabilizuosis ir bus maždaug 911⁄2 % BVP, nes didelio nominaliojo BVP augimo poveikis skolos santykiui turėtų atsverti valdžios sektoriaus skolos padidėjimą, priklausomą nuo pirminio balanso, kuris programos laikotarpio pabaigoje ir toliau turėtų būti neigiamas, ir palūkanų mokėjimų, kurie turėtų padidėti nuo 21⁄4 % BVP 2009/2010 m. iki beveik 4 % 2013/2014 m. Skolos santykiui per programos laikotarpį taip pat kyla tam tikra rizika. Teigiamas aspektas – sėkmingai pardavus bankų sektoriaus akcijas, įsigytas vyriausybei vykdant finansų sektoriaus intervencijas, būtų galima mažinti valdžios sektoriaus skolą. Neigiama skolos santykio rizika daugiausia susijusi su tikimybe, kad deficitas bus didesnis nei numatoma, ir tuo, kad neigiamos įtakos turėtų mažesnis nei tikimasi BVP augimas dėl mažesnio realaus ekonomikos augimo; dėl pasaulio ar vidaus rinkų įtakos galimai didesnių skolinimosi išlaidų poveikis turėtų būti palyginti nedidelis, atsižvelgiant į JK ilgą grąžinimo terminą, nors tai vis tiek nepadėtų.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagrįstos prielaida, kad BVP augimo dydžiai tik palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotus lygius, o mokesčių dydžiai vėl bus tokie kaip iki krizės, rodo, kad dėl programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant politikos, bus pakankamos siekiant iki 2020 m. stabilizuoti skolos ir BVP santykį. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagrįstos prielaida, kad BVP augimo dydžiai tik palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotus lygius, o mokesčių dydžiai vėl bus tokie kaip iki krizės, rodo, kad dėl programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant politikos, bus pakankamos siekiant iki 2020 m. stabilizuoti skolos ir BVP santykį.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui beveik prilygsta ES vidurkiui, todėl programoje apskaičiuota 2009 m. biudžeto būklė kelia riziką valstybės finansų tvarumui, netgi dar neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Užtikrinus pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir kartu vykdant struktūrines reformas, būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertino kaip didelę. Bendrosios skolos santykis Sutartyje nustatytą pamatinę vertę viršija per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui beveik prilygsta ES vidurkiui, todėl programoje apskaičiuota 2009 m. biudžeto būklė kelia riziką valstybės finansų tvarumui, netgi dar neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui. Užtikrinus pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir kartu vykdant struktūrines reformas, būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertino kaip didelę. Bendrosios skolos santykis Sutartyje nustatytą pamatinę vertę viršija per visą programos laikotarpį.

| (12) | Fiskalinės atsakomybės aktu, kurį parlamentas patvirtino 2010 m. vasario 10 d., nustatytas teisės aktais pagrįstas JK valdžios institucijų fiskalinis planas. Šiame akte išdėstytas fiskalinio konsolidavimo planas, pagal kurį reikalaujama, kad vyriausybė „perpus sumažintų viešojo sektoriaus grynąjį skolinimąsi, išreikštą BVP procentine dalimi, per ketverius metus nuo numatomo jo aukščiausio taško 2009/2010 m. Vyriausybė nustato tikslą, kuris antrinės teisės aktuose įtvirtinamas teisės aktu, kad skolinimasis neviršytų 5,5 proc. BVP 2013/2014 m.“ Plane taip pat reikalaujama, kad vyriausybė „mažintų skolinimąsi, išreikštą BVP procentine dalimi, kiekvienais metais 2009/2010 m.–2015/2016 m. ir užtikrintų, kad viešojo sektoriaus grynoji skola, išreikšta BVP procentine dalimi, sumažėtų 2015/2016 m.“. Konkretesnė išlaidų kontrolė vykdoma taikant daugiamečių išlaidų apžvalgų sistemą, kai nustatomi bendri išlaidų paketai ir kiekvieno departamento nuspėjamų išlaidų ribos. Tačiau valstybės išlaidos ne visuomet buvo pakankamai kontroliuojamos – galutiniai bendrų išlaidų rodikliai 2002/2003 m.–2008/2009 m. pagal vidurkį viršydavo pradines viršutines ribas, nustatytas per išlaidų apžvalgas. Fiskalinės atsakomybės akte taip pat reikalaujama, kad vyriausybė parlamentui „pateiktų paaiškinimą, jei tikslai neįgyvendinami“. Kad sumažėtų tikslų neįgyvendinimo rizika, būtų naudinga sugriežtinti jų tikroviškumo įvertinimo ir veiksmų nenumatytais atvejais plano mechanizmą, kuris būtų vykdomas, jei pagrindinės prielaidos ir makroekonominės prognozės pasirodytų netikslios.
  Apskritai, nors Fiskalinės atsakomybės aktas – žingsnis teisinga linkme, Akte pateiktas konsolidavimo planas yra kur kas mažesnio užmojo, negu numatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį ir neatitinka reikalavimo deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė vertė sumažinti iki 2014/2015 m. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalinės atsakomybės aktu, kurį parlamentas patvirtino 2010 m. vasario 10 d., nustatytas teisės aktais pagrįstas JK valdžios institucijų fiskalinis planas. Šiame akte išdėstytas fiskalinio konsolidavimo planas, pagal kurį reikalaujama, kad vyriausybė „perpus sumažintų viešojo sektoriaus grynąjį skolinimąsi, išreikštą BVP procentine dalimi, per ketverius metus nuo numatomo jo aukščiausio taško 2009/2010 m. Vyriausybė nustato tikslą, kuris antrinės teisės aktuose įtvirtinamas teisės aktu, kad skolinimasis neviršytų 5,5 proc. BVP 2013/2014 m.“ Plane taip pat reikalaujama, kad vyriausybė „mažintų skolinimąsi, išreikštą BVP procentine dalimi, kiekvienais metais 2009/2010 m.–2015/2016 m. ir užtikrintų, kad viešojo sektoriaus grynoji skola, išreikšta BVP procentine dalimi, sumažėtų 2015/2016 m.“. Konkretesnė išlaidų kontrolė vykdoma taikant daugiamečių išlaidų apžvalgų sistemą, kai nustatomi bendri išlaidų paketai ir kiekvieno departamento nuspėjamų išlaidų ribos. Tačiau valstybės išlaidos ne visuomet buvo pakankamai kontroliuojamos – galutiniai bendrų išlaidų rodikliai 2002/2003 m.–2008/2009 m. pagal vidurkį viršydavo pradines viršutines ribas, nustatytas per išlaidų apžvalgas. Fiskalinės atsakomybės akte taip pat reikalaujama, kad vyriausybė parlamentui „pateiktų paaiškinimą, jei tikslai neįgyvendinami“. Kad sumažėtų tikslų neįgyvendinimo rizika, būtų naudinga sugriežtinti jų tikroviškumo įvertinimo ir veiksmų nenumatytais atvejais plano mechanizmą, kuris būtų vykdomas, jei pagrindinės prielaidos ir makroekonominės prognozės pasirodytų netikslios.

Apskritai, nors Fiskalinės atsakomybės aktas – žingsnis teisinga linkme, Akte pateiktas konsolidavimo planas yra kur kas mažesnio užmojo, negu numatyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį ir neatitinka reikalavimo deficitą iki mažesnės vertės negu 3 % BVP pamatinė vertė sumažinti iki 2014/2015 m.

| (13) | Valdžios sektoriaus išlaidų santykio didėjimas nuo 2000 m. ir ypač staigus padidėjimas pastaraisiais metais rodo poreikį užtikrinti JK valstybės išlaidų veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Per trejų metų laikotarpį, kuriam taikoma 2007 m. išsami išlaidų apžvalga (t. y. 2008/2009 m.–2010/2011 m.) JK vyriausybė įsipareigojo užtikrindama geriausią kainos ir kokybės santykį papildomai sutaupyti 21⁄2 % BVP. Maždaug penktadalį šios sumos sudaro lėšos, kurias vyriausybė planuoja sutaupyti per 2007 m. apžvalgos laikotarpį, atsižvelgdama į išvadas, padarytas vienerių metų Veiklos veiksmingumo programoje, pagal kurią nagrinėtos viešojo sektoriaus veiklos išlaidos ir nustatyta galimybių didinant veiksmingumą iki 2013/2014 m. per metus sutaupyti po 1 % BVP, palyginti su 2007/2008 m. Bus labai svarbu įvertinti šių didelio užmojo ir apgalvotų veiksmingumo didinimo iniciatyvų sėkmę, siekiant įrodyti, kad jomis iš tikrųjų gerinama valstybės finansų kokybė ir ribojamos valstybės išlaidos. Šiuo atžvilgiu reikėtų palankiai vertinti Nacionalinės audito tarnybos paskelbtus planus įvertinti 2007 m. apžvalgos laikotarpiu sutaupytas lėšas. Be to, ypač tinkama tai, kad pagal Visuomeninės vertės programą didžiausias dėmesys skiriamas siekiui iki 2012/2013 m. maždaug po 1⁄2 % BVP per metus didinti veiksmingumą visuomenės sveikatos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2000 m. JK Nacionalinės sveikatos apsaugos tarnybos išlaidos smarkiai išaugo, o našumas sumažėjo, nors sveikatos priežiūros srities rezultatai pagerėjo. |
| --- | --- |

(13)

Valdžios sektoriaus išlaidų santykio didėjimas nuo 2000 m. ir ypač staigus padidėjimas pastaraisiais metais rodo poreikį užtikrinti JK valstybės išlaidų veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Per trejų metų laikotarpį, kuriam taikoma 2007 m. išsami išlaidų apžvalga (t. y. 2008/2009 m.–2010/2011 m.) JK vyriausybė įsipareigojo užtikrindama geriausią kainos ir kokybės santykį papildomai sutaupyti 21⁄2 % BVP. Maždaug penktadalį šios sumos sudaro lėšos, kurias vyriausybė planuoja sutaupyti per 2007 m. apžvalgos laikotarpį, atsižvelgdama į išvadas, padarytas vienerių metų Veiklos veiksmingumo programoje, pagal kurią nagrinėtos viešojo sektoriaus veiklos išlaidos ir nustatyta galimybių didinant veiksmingumą iki 2013/2014 m. per metus sutaupyti po 1 % BVP, palyginti su 2007/2008 m. Bus labai svarbu įvertinti šių didelio užmojo ir apgalvotų veiksmingumo didinimo iniciatyvų sėkmę, siekiant įrodyti, kad jomis iš tikrųjų gerinama valstybės finansų kokybė ir ribojamos valstybės išlaidos. Šiuo atžvilgiu reikėtų palankiai vertinti Nacionalinės audito tarnybos paskelbtus planus įvertinti 2007 m. apžvalgos laikotarpiu sutaupytas lėšas. Be to, ypač tinkama tai, kad pagal Visuomeninės vertės programą didžiausias dėmesys skiriamas siekiui iki 2012/2013 m. maždaug po 1⁄2 % BVP per metus didinti veiksmingumą visuomenės sveikatos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2000 m. JK Nacionalinės sveikatos apsaugos tarnybos išlaidos smarkiai išaugo, o našumas sumažėjo, nors sveikatos priežiūros srities rezultatai pagerėjo.

| (14) | Apskritai, programoje pateikta 2010/2011 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį, visų pirma – tais metais pradedamas konsolidavimas. Tačiau nuo 2011/2012 m. biudžeto strategija neatitinka Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma 2009 m. gruodžio mėn. rekomendacijoje Jungtinei Karalystei nustatytas terminas ištaisyti perviršinio deficito padėtį) numatomas valdžios sektoriaus deficitas, netgi vertinant nominaliąja verte, akivaizdžiai viršija 3 % BVP pamatinę vertę (4,7 % BVP) ir jam dar kyla pirmiau minėta neigiama rizika. Be to, priemonės, jau pateikus Tarybos rekomendaciją paskelbtos 2009 m. gruodžio 9 d. 2009 m. išankstinėje biudžeto ataskaitoje, rodė 2010/2011 m.–2012/2013 m. šiek tiek laisvesnę fiskalinę politiką, palyginti su 2009 m. balandžio mėn. 2009 m. biudžete nustatytais fiskaliniais planais – tai neatitinka Tarybos rekomendacijos „vengti papildomų priemonių, dėl kurių valstybės finansų būklė galėtų dar pablogėti“. Vidutinis metinis struktūrinio deficito sumažėjimas, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010/2011 m.–2014/2015 m. yra 1,0 % BVP, t. y. 3⁄4 proc. punkto mažesnis, negu 2009 m. gruodžio mėn. rekomendavo Taryba. Atsižvelgiant į programoje pateiktas projekcijas ir minėtą riziką, biudžeto strategija gali būti nepakankama siekiant vėl pradėti mažinti skolos ir BVP santykį. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai, programoje pateikta 2010/2011 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį, visų pirma – tais metais pradedamas konsolidavimas. Tačiau nuo 2011/2012 m. biudžeto strategija neatitinka Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma 2009 m. gruodžio mėn. rekomendacijoje Jungtinei Karalystei nustatytas terminas ištaisyti perviršinio deficito padėtį) numatomas valdžios sektoriaus deficitas, netgi vertinant nominaliąja verte, akivaizdžiai viršija 3 % BVP pamatinę vertę (4,7 % BVP) ir jam dar kyla pirmiau minėta neigiama rizika. Be to, priemonės, jau pateikus Tarybos rekomendaciją paskelbtos 2009 m. gruodžio 9 d. 2009 m. išankstinėje biudžeto ataskaitoje, rodė 2010/2011 m.–2012/2013 m. šiek tiek laisvesnę fiskalinę politiką, palyginti su 2009 m. balandžio mėn. 2009 m. biudžete nustatytais fiskaliniais planais – tai neatitinka Tarybos rekomendacijos „vengti papildomų priemonių, dėl kurių valstybės finansų būklė galėtų dar pablogėti“. Vidutinis metinis struktūrinio deficito sumažėjimas, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010/2011 m.–2014/2015 m. yra 1,0 % BVP, t. y. 3⁄4 proc. punkto mažesnis, negu 2009 m. gruodžio mėn. rekomendavo Taryba. Atsižvelgiant į programoje pateiktas projekcijas ir minėtą riziką, biudžeto strategija gali būti nepakankama siekiant vėl pradėti mažinti skolos ir BVP santykį.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje nepateikta kai kurių svarbių privalomų ir neprivalomų duomenų (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba Jungtinę Karalystę taip pat paragino apie pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategiją, skirtą perviršiniam deficitui ištaisyti, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Jungtinė Karalystė nevisiškai įgyvendino šią rekomendaciją, nors informacija buvo pateikta programoje. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje nepateikta kai kurių svarbių privalomų ir neprivalomų duomenų (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba Jungtinę Karalystę taip pat paragino apie pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategiją, skirtą perviršiniam deficitui ištaisyti, pranešti atskirame atnaujintų konvergencijos programų skyriuje. Jungtinė Karalystė nevisiškai įgyvendino šią rekomendaciją, nors informacija buvo pateikta programoje.

Daroma bendra išvada, kad konvergencijos programoje pateikta fiskalinė strategija nėra pakankamo užmojo ir turi būti gerokai sustiprinta, kad atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Stiprų JK valstybės finansų būklės pablogėjimą sukėlė automatinių stabilizatorių veikimas, turto kainų smukimas ir fiskalinių skatinamųjų priemonių naudojimas. Tačiau valstybės finansų būklę dar labiau susilpnino tai, kad rizika JK deficitui viršyti 3 % BVP pamatinę vertę jau buvo kilusi laikotarpiu iki krizės. 2010/2011 m. reikėtų vykdyti ribojamąją fiskalinę politiką. Siekiant per konkretų laiką atkurti valstybės finansų tvarumą, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte, reikia papildomų fiskalinių priemonių, iš esmės griežtesnių už dabar numatomas priemones. Didžioji numatomo deficito mažinimo vidutinės trukmės laikotarpiu dalis pagrįsta griežtu bendrų išlaidų mažinimu 2011/2012 m.–2014/2015 m., bet dėl to kyla abejonių, nes šiems išlaidų tikslams pagrįsti nepateikta išsamių departamentų išlaidų ribų. Be to, kyla abejonių, ar JK valdžios institucijoms pavyks įgyvendinti planuojamą konsolidavimą, nes kyla pavojus, kad makroekonominės aplinkybės bus mažiau palankios, negu numato valdžios institucijos, ir yra neapibrėžtumo dėl vyriausybės apdraustų bankų sektoriaus paskolų ir investicijų. Atsižvelgiant į JK fiskalinėms projekcijoms kylančią neigiamą riziką, reikalingas didesnio užmojo trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio konsolidavimo planas. Užtikrinus pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu taip pat būtų lengviau mažinti Jungtinės Karalystės valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje įvertino kaip didelę.

Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Jungtinė Karalystė raginama:

| i) | vengti visų papildomų priemonių, dėl kurių valstybės finansų būklė 2010/2011 m. galėtų pablogėti, ir, jei ekonomika augtų lėčiau, nei numatoma programoje, valdžios sektoriaus deficitą 2010/2011 m. išlaikyti ne didesnį už 2010 m. sausio mėn. programoje numatytą dydį, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra optimistiškesnis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

i)

vengti visų papildomų priemonių, dėl kurių valstybės finansų būklė 2010/2011 m. galėtų pablogėti, ir, jei ekonomika augtų lėčiau, nei numatoma programoje, valdžios sektoriaus deficitą 2010/2011 m. išlaikyti ne didesnį už 2010 m. sausio mėn. programoje numatytą dydį, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra optimistiškesnis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį;

| ii) | su didesniu užmoju siekti valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki mažesnio dydžio nei 3 % BVP pamatinė vertė ne vėliau kaip iki 2014/2015 m., be kita ko, nuo 2011/2012 m. spartinant planuojamas fiskalines pastangas, kaip nurodyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir pasinaudoti visomis papildomomis galimybėmis, įskaitant geresnių nei numatoma ekonominių ir rinkos sąlygų teikiamas galimybes, sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį, artėjant prie 60 % BVP pamatinės vertės ir kartu didinant ilgalaikį valstybės finansų tvarumą; |
| --- | --- |

ii)

su didesniu užmoju siekti valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki mažesnio dydžio nei 3 % BVP pamatinė vertė ne vėliau kaip iki 2014/2015 m., be kita ko, nuo 2011/2012 m. spartinant planuojamas fiskalines pastangas, kaip nurodyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir pasinaudoti visomis papildomomis galimybėmis, įskaitant geresnių nei numatoma ekonominių ir rinkos sąlygų teikiamas galimybes, sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį, artėjant prie 60 % BVP pamatinės vertės ir kartu didinant ilgalaikį valstybės finansų tvarumą;

| iii) | 2010 m. paskelbti išsamias departamentų išlaidų ribas, kuriomis pagrįstos bendrų išlaidų projekcijos, bent trejų metų laikotarpiui po 2010/2011 m.; |
| --- | --- |

iii)

2010 m. paskelbti išsamias departamentų išlaidų ribas, kuriomis pagrįstos bendrų išlaidų projekcijos, bent trejų metų laikotarpiui po 2010/2011 m.;

| iv) | padidinti išlaidų veiksmingumą, kaip nurodyta Veiklos veiksmingumo programoje ir pagal kitas geriausio kainos ir kokybės santykio užtikrinimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

iv)

padidinti išlaidų veiksmingumą, kaip nurodyta Veiklos veiksmingumo programoje ir pagal kitas geriausio kainos ir kokybės santykio užtikrinimo iniciatyvas.

Jungtinė Karalystė taip pat raginama tiksliau laikytis elgesio kodekse nustatytų duomenų pateikimo reikalavimų.

Jungtinė Karalystė raginama laiku, kad būtų galima pagal perviršinio deficito procedūrą įvertinti veiksmingas priemones, pateikti programos priedą, skirtą pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį, be to, išsamiau apibrėžti konsolidavimo strategiją, kuri reikalinga siekiant ištaisyti perviršinį deficitą. Taryba dar kartą ragina, kad visuose vėlesniuose atnaujinamuose programos variantuose, kol valstybei narei taikoma perviršinio deficito procedūra, būtų pateiktas skyrius su šia informacija.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų apžvalga

| | 2008/2009 m. | 2009/2010 m. | 2010/2011 m. | 2011/2012 m. | 2012/2013 m. | 2013/2014 m. | 2014/2015 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. sausio mėn. KP | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) (8) | 2010 m. sausio mėn. KP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (10)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | nėra duomenų |
| Šaltinis:


  konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008/2009 m.

2009/2010 m.

2010/2011 m.

2011/2012 m.

2012/2013 m.

2013/2014 m.

2014/2015 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. sausio mėn. KP

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,6

–4,6

0,9

1,9

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,6

2,0

1,4

1,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP) (8)

2010 m. sausio mėn. KP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

41,9

38,4

39,2

39,8

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

49,0

51,2

51,5

50,3

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (10)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

55,5

71,7

81,9

89,0

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

nėra duomenų

Šaltinis:

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  Nustatant konkrečios šalies vidutinės trukmės tikslą turėtų būti atsižvelgiama į tris komponentus: i) skolą stabilizuojantį balansą, kad skolos santykis būtų lygus (60 % BVP) pamatinei vertei (atsižvelgiant į ilgalaikį potencialų augimą); tai reiškia, kad palyginti nedidelę skolą turinčios valstybės narės turi galimybę imtis biudžetinių priemonių; ii) papildomas valstybių narių, kurių skolos santykis viršija (60 % BVP) pamatinę vertę, skolos mažinimo priemones, kuriomis būtų daroma sparti pažanga siekiant minėtos vertės; ir iii) koregavimo dalį, reikalingą būsimo su visuomenės senėjimu susijusių valdžios sektoriaus išlaidų padidėjimo dabartinei vertei padengti.

(4)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(5)  Konkrečiai – dėl to, kad nepateikti darbo rinkos duomenys, labai pasunkėjo sąlygos perskaičiuoti gamybos apimties atotrūkį pagal bendrai sutartą metodiką.

(6)  Programose pateiktas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % ir 1,1 % atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Kalendorinių metų duomenys.

(9)  Pajamų ir išlaidų duomenys JK programoje nepateikti remiantis darniais valdžios sektoriui taikomais ESS95 reikalavimais. Lentelėje pateikti duomenys pagrįsti 2009 m. išankstinės biudžeto ataskaitos papildomos medžiagos skyriaus 2.7 lentelės duomenimis. Nuo 2011–2012 m. iki 2014–2015 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų duomenys numanomi pagal viešojo sektoriaus projekcijas.

(10)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Remiantis naujausioje programoje pateikta informacija, vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal skaičiavimus 2008–2009 m. sudaro 0,7 % BVP, o 2009–2010 m. – 0,3 % BVP (deficitą didinančios).

Šaltinis:

konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/24

---

Euro kursas (1)

2010 m. birželio 3 d.

2010/C 146/05

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2268 |
| JPY | Japonijos jena | 113,74 |
| DKK | Danijos krona | 7,4413 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83570 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5210 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4149 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8660 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,750 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 275,20 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7085 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0705 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1900 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9317 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4469 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2734 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,5586 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7896 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7223 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 469,46 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,3434 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,3768 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 276,70 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0061 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,846 |
| RUB | Rusijos rublis | 37,9828 |
| THB | Tailando batas | 39,969 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2262 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,6245 |
| INR | Indijos rupija | 57,2550 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2268

JPY

Japonijos jena

113,74

DKK

Danijos krona

7,4413

GBP

Svaras sterlingas

0,83570

SEK

Švedijos krona

9,5210

CHF

Šveicarijos frankas

1,4149

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8660

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,750

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

275,20

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7085

PLN

Lenkijos zlotas

4,0705

RON

Rumunijos lėja

4,1900

TRY

Turkijos lira

1,9317

AUD

Australijos doleris

1,4469

CAD

Kanados doleris

1,2734

HKD

Honkongo doleris

9,5586

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7896

SGD

Singapūro doleris

1,7223

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 469,46

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,3434

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,3768

HRK

Kroatijos kuna

7,2620

IDR

Indonezijos rupija

11 276,70

MYR

Malaizijos ringitas

4,0061

PHP

Filipinų pesas

56,846

RUB

Rusijos rublis

37,9828

THB

Tailando batas

39,969

BRL

Brazilijos realas

2,2262

MXN

Meksikos pesas

15,6245

INR

Indijos rupija

57,2550

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/25

---

SPRENDIMAS BAIGTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ VALSTYBEI NAREI ATŠAUKUS PRANEŠIMĄ

Valstybės pagalba – Vokietija

(Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai)

Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – atšaukimas

Valstybės pagalba C 28/08 (ex N 345/06) – MVĮ priemoka įmonei „Magdeburger Artolith GmbH“ (M.A.L.)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 146/06

Komisija nusprendė baigti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą (1), pradėtą 2008 m. birželio 17 d. dėl pirmiau minėtos priemonės, atsižvelgdama į tai, kad 2010 m. vasario 25 d. Vokietija atšaukė priemonę, apie kurią pranešė, ir šio pagalbos projekto nebetęs.

---

(1)  OL C 268, 2008 10 23, p. 23.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/26

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 146/07

| 1. | 2010 m. gegužės 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Avnet Inc.“ (toliau – „Avnet“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Bell Micro Products Inc.“ (toliau – „Bell Micro“, JAV) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Avnet Inc.“ (toliau – „Avnet“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Bell Micro Products Inc.“ (toliau – „Bell Micro“, JAV) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Avnet“: elektronikos sudėtinių dalių ir kompiuterių produktų platinimas ir technologijų paslaugos, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Avnet“: elektronikos sudėtinių dalių ir kompiuterių produktų platinimas ir technologijų paslaugos,

| — | „Bell Micro“: duomenų saugojimo produktų ir sistemų, kompiuterių produktų, periferinės ir programinės įrangos platinimas ir pridėtinės vertės paslaugos. |
| --- | --- |

—

„Bell Micro“: duomenų saugojimo produktų ir sistemų, kompiuterių produktų, periferinės ir programinės įrangos platinimas ir pridėtinės vertės paslaugos.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/27

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 146/08

| 1. | 2010 m. gegužės 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Univar Europe Holdings B.V.“ (toliau – „Univar“, Nyderlandai), kontroliuojama įmonės „CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A.“ (toliau – CVC, Liuksemburgas) valdomų ir patariamų fondų, pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Eurochem Holding B.V.“ (toliau – „Eurochem“, Nyderlandai) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 28 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Univar Europe Holdings B.V.“ (toliau – „Univar“, Nyderlandai), kontroliuojama įmonės „CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A.“ (toliau – CVC, Liuksemburgas) valdomų ir patariamų fondų, pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Eurochem Holding B.V.“ (toliau – „Eurochem“, Nyderlandai) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | CVC: investicijų konsultacijos investiciniams fondams ir (arba) investicijų valdymas investicinių fondų vardu, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

CVC: investicijų konsultacijos investiciniams fondams ir (arba) investicijų valdymas investicinių fondų vardu,

| — | „Univar“: chemijos produktų platinimas, |
| --- | --- |

—

„Univar“: chemijos produktų platinimas,

| — | „Eurochem“: chemijos produktų platinimas. |
| --- | --- |

—

„Eurochem“: chemijos produktų platinimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/28

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 146/09

| 1. | 2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Total Petrochemicals Feluy S.A.“ (toliau – TPF, Belgija), priklausanti „Total Group“ (toliau – „Total“, Prancūzija), pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Polimeri Europa Benelux S.A.“ („Polimeri“, Belgija), kurią sudaro Feliuji, Belgijoje, esančios „Polimeri“ polistireno gamybos linijos (ir susijęs HIPS bei GPPS verslas) (toliau – taikinys), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Total Petrochemicals Feluy S.A.“ (toliau – TPF, Belgija), priklausanti „Total Group“ (toliau – „Total“, Prancūzija), pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Polimeri Europa Benelux S.A.“ („Polimeri“, Belgija), kurią sudaro Feliuji, Belgijoje, esančios „Polimeri“ polistireno gamybos linijos (ir susijęs HIPS bei GPPS verslas) (toliau – taikinys), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | TPF: plataus vartojimo polimerų (polietileno, polipropileno ir polistireno) gamyba, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

TPF: plataus vartojimo polimerų (polietileno, polipropileno ir polistireno) gamyba,

| — | taikinys: polistireno gamyba. |
| --- | --- |

—

taikinys: polistireno gamyba.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/29

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 146/10

| 1. | 2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „KKR & Co. L.P.“ (toliau – KKR, JAV) ir „Triton Managers III Limited“ ir „TFF III Limited“ (toliau kartu – „Triton Fund III“, Džersis), priklausančios „Triton investment funds group“ (toliau – „Triton“, Džersis) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Ambea AB“ (toliau – „Ambea“, Švedija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 26 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „KKR & Co. L.P.“ (toliau – KKR, JAV) ir „Triton Managers III Limited“ ir „TFF III Limited“ (toliau kartu – „Triton Fund III“, Džersis), priklausančios „Triton investment funds group“ (toliau – „Triton“, Džersis) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Ambea AB“ (toliau – „Ambea“, Švedija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | KKR: turto valdymo paslaugos viešiesiems ir privatiesiems rinkos investuotojams, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

KKR: turto valdymo paslaugos viešiesiems ir privatiesiems rinkos investuotojams,

| — | „Triton“: privataus kapitalo investicijų fondas, |
| --- | --- |

—

„Triton“: privataus kapitalo investicijų fondas,

| — | „Ambea“: sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugų teikimas Švedijoje, Suomijoje ir Norvegijoje. |
| --- | --- |

—

„Ambea“: sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugų teikimas Švedijoje, Suomijoje ir Norvegijoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 4.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 146/30

---

INFORMACINIS PRANEŠIMAS – VIEŠOSIOS KONSULTACIJOS

Ukrainos geografinės nuorodos

2010/C 146/11

Vykstant deryboms dėl Laisvosios prekybos susitarimo su Ukraina sudarymo, svarstoma galimybė toliau pateiktus pavadinimus, Ukrainoje užregistruotus pagal Įstatymą Nr. 752-XIV dėl prekių ženklinimo kilmės vietos nuoroda teisių apsaugos, apsaugoti Europos Sąjungoje kaip geografines nuorodas.

Komisija ragina visas valstybes nares ar trečiąsias šalis, visus fizinius ar juridinius asmenis, turinčius teisėtų interesų ir gyvenančius arba įsisteigusius kurioje nors valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, pareikšti galimus prieštaravimus dėl tokios apsaugos pateikiant tinkamai pagrįstą pareiškimą.

Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per du mėnesius nuo šio pranešimo paskelbimo. Prieštaravimo pareiškimus reikėtų siųsti elektroninio pašto adresu: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Prieštaravimo pareiškimai nagrinėjami tik tuo atveju, jeigu jie gaunami per pirmiau nurodytą laikotarpį ir jeigu juose įrodoma, kad siūlomas apsaugoti pavadinimas:

| 1) | prieštarautų augalų veislės ar gyvūnų veislės pavadinimui, ir todėl vartotojams galėtų kilti abejonių dėl tikrosios produkto kilmės; |
| --- | --- |

1)

prieštarautų augalų veislės ar gyvūnų veislės pavadinimui, ir todėl vartotojams galėtų kilti abejonių dėl tikrosios produkto kilmės;

| 2) | būtų visiškai arba iš dalies homonimiškas Europos Sąjungoje pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“, į kurį įtrauktas bendras vyno rinkos organizavimas) (1) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (2) saugomam pavadinimui; arba būtų įrašytas susitarimuose, kuriuos Bendrija sudarė su viena iš šių valstybių:






  — | Albanijos Respublika – 2006 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2006/580/EB dėl Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų pasirašymo ir sudarymo (3) (3 protokolas dėl abipusių lengvatinio režimo lengvatų tam tikriems vynams, vyno, spiritinių gėrimų ir aromatinto vyno pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės), |
| --- | --- | --- |

2)

būtų visiškai arba iš dalies homonimiškas Europos Sąjungoje pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“, į kurį įtrauktas bendras vyno rinkos organizavimas) (1) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (2) saugomam pavadinimui; arba būtų įrašytas susitarimuose, kuriuos Bendrija sudarė su viena iš šių valstybių:

—

Albanijos Respublika – 2006 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2006/580/EB dėl Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų pasirašymo ir sudarymo (3) (3 protokolas dėl abipusių lengvatinio režimo lengvatų tam tikriems vynams, vyno, spiritinių gėrimų ir aromatinto vyno pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės),

| — | Australija – 1994 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 94/184/EB dėl Europos bendrijos ir Australijos susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (4), |
| --- | --- |

—

Australija – 1994 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 94/184/EB dėl Europos bendrijos ir Australijos susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (4),

| — | Bosnija ir Hercegovina – 2008 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2008/474/EB dėl Europos bendrijos bei Bosnijos ir Hercegovinos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų pasirašymo ir sudarymo (5) (7 protokolas), |
| --- | --- |

—

Bosnija ir Hercegovina – 2008 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2008/474/EB dėl Europos bendrijos bei Bosnijos ir Hercegovinos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų pasirašymo ir sudarymo (5) (7 protokolas),

| — | Kanada – 2003 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimas 2004/91/EB dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl prekybos vynais ir spiritiniais gėrimais sudarymo (6), |
| --- | --- |

—

Kanada – 2003 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimas 2004/91/EB dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl prekybos vynais ir spiritiniais gėrimais sudarymo (6),

| — | Čilės Respublika – 2002 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas 2002/979/EB dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Čilės Respublikos susitarimo, įsteigiančio asociaciją, pasirašymo ir tam tikrų jo nuostatų laikinojo taikymo (7), |
| --- | --- |

—

Čilės Respublika – 2002 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas 2002/979/EB dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Čilės Respublikos susitarimo, įsteigiančio asociaciją, pasirašymo ir tam tikrų jo nuostatų laikinojo taikymo (7),

| — | Kroatija – 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2001/918/EB dėl Papildomo protokolo, kuriuo reguliuojami Europos Bendrijų ir jų valstybių narių ir Kroatijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo prekybiniai aspektai, siekiant atsižvelgti į šalių derybų dėl abipusių lengvatų tam tikriems vynams, vynų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės bei spiritinių ir aromatintų gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės, rezultatus (8), |
| --- | --- |

—

Kroatija – 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2001/918/EB dėl Papildomo protokolo, kuriuo reguliuojami Europos Bendrijų ir jų valstybių narių ir Kroatijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo prekybiniai aspektai, siekiant atsižvelgti į šalių derybų dėl abipusių lengvatų tam tikriems vynams, vynų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės bei spiritinių ir aromatintų gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės, rezultatus (8),

| — | Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija – 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2001/916/EB dėl Papildomo protokolo, kuriuo reguliuojami Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizavimo ir asociacijos susitarimo prekybos aspektai, siekiant atsižvelgti į šalių derybų dėl tarpusavio preferencinių lengvatų tam tikriems vynams, vynų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės bei spiritinių ir aromatintų gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės, rezultatus (9), |
| --- | --- |

—

Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija – 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2001/916/EB dėl Papildomo protokolo, kuriuo reguliuojami Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizavimo ir asociacijos susitarimo prekybos aspektai, siekiant atsižvelgti į šalių derybų dėl tarpusavio preferencinių lengvatų tam tikriems vynams, vynų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės bei spiritinių ir aromatintų gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo, apsaugos ir kontrolės, rezultatus (9),

| — | Meksika – 1997 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 97/361/EB dėl Europos bendrijos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl spiritinių gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo ir apsaugos sudarymo (10), |
| --- | --- |

—

Meksika – 1997 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas 97/361/EB dėl Europos bendrijos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl spiritinių gėrimų pavadinimų abipusio pripažinimo ir apsaugos sudarymo (10),

| — | Juodkalnija – 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas 2007/855/EB dėl Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų pasirašymo ir sudarymo (11), |
| --- | --- |

—

Juodkalnija – 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas 2007/855/EB dėl Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų pasirašymo ir sudarymo (11),

| — | Pietų Afrika – 2002 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas 2002/51/EB dėl Europos bendrijos ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (12) ir 2002 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas 2002/52/EB dėl Europos bendrijos ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos spiritu sudarymo (13), |
| --- | --- |

—

Pietų Afrika – 2002 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas 2002/51/EB dėl Europos bendrijos ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (12) ir 2002 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas 2002/52/EB dėl Europos bendrijos ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos spiritu sudarymo (13),

| — | Šveicarija – 2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas 2002/309/EB, Euratomas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo dėl septynių susitarimų sudarymo su Šveicarijos Konfederacija (14), o ypač dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais (7 priedas), |
| --- | --- |

—

Šveicarija – 2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas 2002/309/EB, Euratomas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo dėl septynių susitarimų sudarymo su Šveicarijos Konfederacija (14), o ypač dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais (7 priedas),

| — | Jungtinėmis Amerikos Valstijomis – 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2006/232/EB dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (15); |
| --- | --- |

—

Jungtinėmis Amerikos Valstijomis – 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2006/232/EB dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl prekybos vynu sudarymo (15);

| 3) | atsižvelgiant į prekės ženklo gerą vardą, pripažinimą ir jo naudojimo laikotarpį, vartotojams galėtų kelti abejonių dėl tikrojo produkto tapatumo; |
| --- | --- |

3)

atsižvelgiant į prekės ženklo gerą vardą, pripažinimą ir jo naudojimo laikotarpį, vartotojams galėtų kelti abejonių dėl tikrojo produkto tapatumo;

| 4) | pakenktų visiškai ar iš dalies tapačiam pavadinimui ar prekės ženklui arba produktams, kurie teisėtai yra rinkoje ne trumpiau kaip penkerius metus iki šio pranešimo paskelbimo dienos; |
| --- | --- |

4)

pakenktų visiškai ar iš dalies tapačiam pavadinimui ar prekės ženklui arba produktams, kurie teisėtai yra rinkoje ne trumpiau kaip penkerius metus iki šio pranešimo paskelbimo dienos;

| 5) | arba jei prieštaravimo pareiškimuose pateikiama išsami informacija, pagal kurią būtų galima daryti išvadą, kad pavadinimas, kurį siekiama apsaugoti, yra bendrinis. |
| --- | --- |

5)

arba jei prieštaravimo pareiškimuose pateikiama išsami informacija, pagal kurią būtų galima daryti išvadą, kad pavadinimas, kurį siekiama apsaugoti, yra bendrinis.

Pirmiau nurodyti kriterijai įvertinami atsižvelgiant į Europos Sąjungos teritoriją; intelektinės nuosavybės teisių atveju tai yra teritorija ar teritorijos, kuriose saugomos minėtos teisės. Kad šie pavadinimai būtų saugomi ir Europos Sąjungoje, būtina, kad derybos būtų sėkmingai užbaigtos ir kad būtų priimtas atitinkamas teisės aktas.

Žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų sąrašas
   (16)

| Produkto klasė | Ukrainoje registruotas pavadinimas | Transkripcija lotyniškais rašmenimis |
| --- | --- | --- |
| Vynas | Сонячна Долина | Soniachna dolyna
  (soniachna dolina) |
| Vynas | Новий Свiт | Novyj svit
  (novy svet) |

Produkto klasė

Ukrainoje registruotas pavadinimas

Transkripcija lotyniškais rašmenimis

Vynas

Сонячна Долина

Soniachna dolyna

(soniachna dolina)

Vynas

Новий Свiт

Novyj svit

(novy svet)

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

(2)  OL L 36, 2008 2 13, p. 16.

(3)  OL L 239, 2006 9 1, p. 1.

(4)  OL L 86, 1994 3 31, p. 1.

(5)  OL L 169, 2008 6 30, p. 10.

(6)  OL L 35, 2004 2 6, p. 1.

(7)  OL L 352, 2002 12 30, p. 1.

(8)  OL L 342, 2001 12 27, p. 42.

(9)  OL L 342, 2001 12 27, p. 6.

(10)  OL L 152, 1997 6 11, p. 15.

(11)  OL L 345, 2007 12 28, p. 1.

(12)  OL L 28, 2002 1 30, p. 3.

(13)  OL L 28, 2002 1 30, p. 112.

(14)  OL L 114, 2002 4 30, p. 1.

(15)  OL L 87, 2006 3 24, p. 1.

(16)  Vykstant deryboms sąrašą pateikė Ukrainos institucijos. Ištrauka iš Ukrainos geografinių nuorodų registro, 1999 m. birželio 16 d.Įstatymas Nr. 752-XIV dėl prekių ženklinimo kilmės vietos nuoroda teisių apsaugos (http://www.sdip.gov.ua).

---