# Úřední věstník C 141/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.141.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 141 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5329. května 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.141.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 141

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5329. května 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009 |
| 2010/C 141/01 | Stanovisko Výboru regionů – Balíček zlepšení tvorby právních předpisů 2007–2008 | 1 |
| 2010/C 141/02 | Stanovisko Výboru regionů – Budoucnost Lisabonské strategie v období po roce 2010 | 5 |
| 2010/C 141/03 | Stanovisko Výboru regionů – Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací | 11 |
| 2010/C 141/04 | Stanovisko Výboru regionů – Regionální hlediska v rozvoji mediální gramotnosti – Mediální výchova ve vzdělávací politice EU | 16 |
| 2010/C 141/05 | Stanovisko Výboru regionů – Infrastruktury IKT pro elektronickou vědu; strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT a výzkum budoucích a vznikajících technologií v Evropě | 22 |
| 2010/C 141/06 | Stanovisko Výboru regionů – Dialog mezi univerzitami a podniky | 27 |
| 2010/C 141/07 | Stanovisko Výboru regionů – Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům | 31 |
| 2010/C 141/08 | Stanovisko Výboru regionů – Zelená kniha – Reforma společné rybářské politiky a vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu | 37 |
| 2010/C 141/09 | Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů – Politika v oblasti lesnictví: cíle 20/20/20 | 45 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009

2010/C 141/01

Stanovisko Výboru regionů – Balíček zlepšení tvorby právních předpisů 2007–2008

1

2010/C 141/02

Stanovisko Výboru regionů – Budoucnost Lisabonské strategie v období po roce 2010

5

2010/C 141/03

Stanovisko Výboru regionů – Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací

11

2010/C 141/04

Stanovisko Výboru regionů – Regionální hlediska v rozvoji mediální gramotnosti – Mediální výchova ve vzdělávací politice EU

16

2010/C 141/05

Stanovisko Výboru regionů – Infrastruktury IKT pro elektronickou vědu; strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT a výzkum budoucích a vznikajících technologií v Evropě

22

2010/C 141/06

Stanovisko Výboru regionů – Dialog mezi univerzitami a podniky

27

2010/C 141/07

Stanovisko Výboru regionů – Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům

31

2010/C 141/08

Stanovisko Výboru regionů – Zelená kniha – Reforma společné rybářské politiky a vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu

37

2010/C 141/09

Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů – Politika v oblasti lesnictví: cíle 20/20/20

45

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | 82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009 |
| 2010/C 141/10 | Stanovisko Výboru regionů – Boj proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii a Prevence obchodování s lidmi, boj proti němu a ochrana obětí | 50 |
| 2010/C 141/11 | Stanovisko Výboru regionů – Omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních a nakládání s OEEZ | 55 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009

2010/C 141/10

Stanovisko Výboru regionů – Boj proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii a Prevence obchodování s lidmi, boj proti němu a ochrana obětí

50

2010/C 141/11

Stanovisko Výboru regionů – Omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních a nakládání s OEEZ

55

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/1

---

Stanovisko Výboru regionů – Balíček zlepšení tvorby právních předpisů 2007–2008

2010/C 141/01

VÝBOR REGIONŮ

| — | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají výhradní a sdílené pravomoci při poskytování veřejných služeb a přispívání k sociálnímu a hospodářskému rozvoji svých společenství, a proto je jejich plná účast v raných fázích procesu tvorby právních předpisů EU a v jejich uplatňování v praxi nezbytná pro fungování demokratického života v EU; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají výhradní a sdílené pravomoci při poskytování veřejných služeb a přispívání k sociálnímu a hospodářskému rozvoji svých společenství, a proto je jejich plná účast v raných fázích procesu tvorby právních předpisů EU a v jejich uplatňování v praxi nezbytná pro fungování demokratického života v EU;

| — | uznává pokrok, kterého bylo v této oblasti dosaženo, a vítá úsilí Evropské komise v tomto směru, které již přineslo hmatatelné výsledky, ale domnívá se, že je možné a nutné pokračovat ve zlepšování; |
| --- | --- |

—

uznává pokrok, kterého bylo v této oblasti dosaženo, a vítá úsilí Evropské komise v tomto směru, které již přineslo hmatatelné výsledky, ale domnívá se, že je možné a nutné pokračovat ve zlepšování;

| — | domnívá se, že zásada subsidiarity a proporcionality a posuzování dopadu jsou klíčové pro rozvoj modelu víceúrovňové správy v EU a budou velmi prospěšné pro hospodářský rozvoj regionů a územní soudržnost Unie jako celku. Připomíná, že Smlouva zaručuje, aby rozhodnutí byla přijímána na úrovni nejbližší k občanovi, což není vždy na úrovni ústřední vlády. Zásada subsidiarity by měla být proto chápana jako základ pro lepší schopnost reakce na potřeby občanů na všech správních úrovních a lepší účinnost při přijímání rozhodnutí; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že zásada subsidiarity a proporcionality a posuzování dopadu jsou klíčové pro rozvoj modelu víceúrovňové správy v EU a budou velmi prospěšné pro hospodářský rozvoj regionů a územní soudržnost Unie jako celku. Připomíná, že Smlouva zaručuje, aby rozhodnutí byla přijímána na úrovni nejbližší k občanovi, což není vždy na úrovni ústřední vlády. Zásada subsidiarity by měla být proto chápana jako základ pro lepší schopnost reakce na potřeby občanů na všech správních úrovních a lepší účinnost při přijímání rozhodnutí;

| — | domnívá se, že rozsudky Evropského soudního dvora mohou mít zásadní dopad na místní a regionální orgány, např. v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to způsobem, který nebyl stanoven v původním právním předpisu; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že rozsudky Evropského soudního dvora mohou mít zásadní dopad na místní a regionální orgány, např. v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to způsobem, který nebyl stanoven v původním právním předpisu;

| — | závěrem VR sleduje s obavami pokračující tendenci komplikovat a příliš vypracovávat právní předpisy EU při jejich provádění do vnitrostátních právních předpisů („goldplating“). |
| --- | --- |

—

závěrem VR sleduje s obavami pokračující tendenci komplikovat a příliš vypracovávat právní předpisy EU při jejich provádění do vnitrostátních právních předpisů („goldplating“).

| Zpravodaj | : | Lord Graham Tope (UK/ALDE), člen zastupitelstva londýnské městské části Sutton |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Lord Graham Tope (UK/ALDE), člen zastupitelstva londýnské městské části Sutton

Odkaz

Pracovní dokument Komise – Druhá zpráva o pokroku strategie pro zjednodušení právního prostředí

KOM(2008) 33 v konečném znění

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Druhý strategický přezkum – lepší právní předpisy v Evropské unii

KOM(2008) 32 v konečném znění

Zpráva Komise o subsidiaritě a proporcionalitě (15. zpráva o zlepšení tvorby právních předpisů, 2007)

KOM(2008) 586 v konečném znění

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy v Evropské unii

KOM(2009) 15 v konečném znění

Pracovní dokument Komise – Třetí zpráva o pokroku strategie pro zjednodušení právního prostředí

KOM(2009) 17 v konečném znění

I.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | bude společně s Evropskou komisí a dalšími orgány nadále vyvíjet úsilí za účelem úspěšné tvorby lepších právních předpisů na všech úrovních EU tak, jak má správně fungovat víceúrovňová správa; |
| --- | --- |

1.

bude společně s Evropskou komisí a dalšími orgány nadále vyvíjet úsilí za účelem úspěšné tvorby lepších právních předpisů na všech úrovních EU tak, jak má správně fungovat víceúrovňová správa;

| 2. | uznává pokrok, kterého bylo v této oblasti dosaženo, a vítá úsilí Evropské komise v tomto směru, které již přineslo hmatatelné výsledky, ale domnívá se, že je možné a nutné pokračovat ve zlepšování; |
| --- | --- |

2.

uznává pokrok, kterého bylo v této oblasti dosaženo, a vítá úsilí Evropské komise v tomto směru, které již přineslo hmatatelné výsledky, ale domnívá se, že je možné a nutné pokračovat ve zlepšování;

| 3. | připomíná cenný příspěvek, který paní Maij-Weggen, pozorovatelka ve skupině na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže, přednesla jménem VR. VR v této souvislosti zdůraznil skutečnost, že místní a regionální orgány a VR jsou v nejlepším postavení k tomu, aby přispěly ke zlepšení tvorby právních předpisů v EU, především vzhledem k tomu, že velká část právních předpisů EU se uplatňuje na místní a regionální úrovni, a vzhledem k dopadu těchto předpisů na každodenní život občanů; |
| --- | --- |

3.

připomíná cenný příspěvek, který paní Maij-Weggen, pozorovatelka ve skupině na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže, přednesla jménem VR. VR v této souvislosti zdůraznil skutečnost, že místní a regionální orgány a VR jsou v nejlepším postavení k tomu, aby přispěly ke zlepšení tvorby právních předpisů v EU, především vzhledem k tomu, že velká část právních předpisů EU se uplatňuje na místní a regionální úrovni, a vzhledem k dopadu těchto předpisů na každodenní život občanů;

| 4. | vítá větší otevřenost Evropské komise při přípravě nových návrhů a její konzultace nejen evropských institucí, ale i zainteresovaných stran, a především evropských sdružení zastupujících územní orgány, jakož i rozhodné provádění strukturovaného dialogu prostřednictvím Výboru regionů. Je důležité, aby mechanizmy konzultace byly přístupné a rozmanité a bylo tak zajištěno, že při vytváření evropské politiky do ní budou zahrnuty rozsáhlé a reprezentativní meziodvětvové názory v Evropě, což povede k vyváženějšímu přijímání rozhodnutí a účinnějšímu provádění, zejména v případech, kdy jsou místní a regionální orgány zodpovědné za vymáhání a uplatňování právních předpisů EU; |
| --- | --- |

4.

vítá větší otevřenost Evropské komise při přípravě nových návrhů a její konzultace nejen evropských institucí, ale i zainteresovaných stran, a především evropských sdružení zastupujících územní orgány, jakož i rozhodné provádění strukturovaného dialogu prostřednictvím Výboru regionů. Je důležité, aby mechanizmy konzultace byly přístupné a rozmanité a bylo tak zajištěno, že při vytváření evropské politiky do ní budou zahrnuty rozsáhlé a reprezentativní meziodvětvové názory v Evropě, což povede k vyváženějšímu přijímání rozhodnutí a účinnějšímu provádění, zejména v případech, kdy jsou místní a regionální orgány zodpovědné za vymáhání a uplatňování právních předpisů EU;

| 5. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají výhradní a sdílené pravomoci při poskytování veřejných služeb a přispívání k sociálnímu a hospodářskému rozvoji svých společenství, a proto je jejich plná účast v raných fázích procesu tvorby právních předpisů EU a v jejich uplatňování v praxi nezbytná pro fungování demokratického života v EU; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají výhradní a sdílené pravomoci při poskytování veřejných služeb a přispívání k sociálnímu a hospodářskému rozvoji svých společenství, a proto je jejich plná účast v raných fázích procesu tvorby právních předpisů EU a v jejich uplatňování v praxi nezbytná pro fungování demokratického života v EU;

| 6. | domnívá se, že zásada subsidiarity a proporcionality a posuzování dopadu jsou klíčové pro rozvoj modelu víceúrovňové správy v EU a budou velmi prospěšné pro hospodářský rozvoj regionů a územní soudržnost Unie jako celku. Připomíná, že Smlouva zaručuje, aby rozhodnutí byla přijímána na úrovni nejbližší k občanovi, což není vždy na úrovni ústřední vlády. Zásada subsidiarity by měla být proto chápana jako základ pro lepší schopnost reakce na potřeby občanů na všech správních úrovních a lepší účinnost při přijímání rozhodnutí; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že zásada subsidiarity a proporcionality a posuzování dopadu jsou klíčové pro rozvoj modelu víceúrovňové správy v EU a budou velmi prospěšné pro hospodářský rozvoj regionů a územní soudržnost Unie jako celku. Připomíná, že Smlouva zaručuje, aby rozhodnutí byla přijímána na úrovni nejbližší k občanovi, což není vždy na úrovni ústřední vlády. Zásada subsidiarity by měla být proto chápana jako základ pro lepší schopnost reakce na potřeby občanů na všech správních úrovních a lepší účinnost při přijímání rozhodnutí;

| 7. | opakuje svůj závazek ohledně zvyšování povědomí s ohledem na subsidiaritu. Síť pro monitorování subsidiarity je v tomto ohledu účinný nástroj, nejen z důvodu zapojení partnerů do monitorování subsidiarity, nýbrž i z důvodu schopnosti fungovat jako laboratoř pro výměnu osvědčených postupů týkajících se uplatňování subsidiarity a víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

7.

opakuje svůj závazek ohledně zvyšování povědomí s ohledem na subsidiaritu. Síť pro monitorování subsidiarity je v tomto ohledu účinný nástroj, nejen z důvodu zapojení partnerů do monitorování subsidiarity, nýbrž i z důvodu schopnosti fungovat jako laboratoř pro výměnu osvědčených postupů týkajících se uplatňování subsidiarity a víceúrovňové správy;

| 8. | vítá úsilí Evropské komise zohledňovat zásadu proporcionality při výkonu jejích legislativních a regulačních pravomocí tím, že pomáhá nahradit řadu legislativních nástrojů velkým počtem návrhů na formální konsolidaci. Konstatuje, že 48 návrhů zjednodušení bylo nakonec schváleno tvůrci právních předpisů. Zde je na místě poznamenat, že nejde pouze o samotný počet návrhů zjednodušení, ale také o skutečné snížení administrativní zátěže v praxi; |
| --- | --- |

8.

vítá úsilí Evropské komise zohledňovat zásadu proporcionality při výkonu jejích legislativních a regulačních pravomocí tím, že pomáhá nahradit řadu legislativních nástrojů velkým počtem návrhů na formální konsolidaci. Konstatuje, že 48 návrhů zjednodušení bylo nakonec schváleno tvůrci právních předpisů. Zde je na místě poznamenat, že nejde pouze o samotný počet návrhů zjednodušení, ale také o skutečné snížení administrativní zátěže v praxi;

| 9. | domnívá se, že prověření potřeby zasahovat na úrovni EU a prozkoumání potenciálních dopadů řady různých politik by mělo vést ke zlepšení a zjednodušení právního prostředí. Účinné a udržitelné měření nových právních předpisů EU ex ante je důležité pro dosažení čistého snížení a nezbytné pro udržení administrativní zátěže na nízké úrovni. VR se však obává, že pozdější úpravy a změny legislativních návrhů ze strany Evropského parlamentu a Rady mohou mít dalekosáhlé dopady pro místní a regionální orgány, které nemusí být plně předvídány rozhodujícími činiteli; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že prověření potřeby zasahovat na úrovni EU a prozkoumání potenciálních dopadů řady různých politik by mělo vést ke zlepšení a zjednodušení právního prostředí. Účinné a udržitelné měření nových právních předpisů EU ex ante je důležité pro dosažení čistého snížení a nezbytné pro udržení administrativní zátěže na nízké úrovni. VR se však obává, že pozdější úpravy a změny legislativních návrhů ze strany Evropského parlamentu a Rady mohou mít dalekosáhlé dopady pro místní a regionální orgány, které nemusí být plně předvídány rozhodujícími činiteli;

| 10. | domnívá se, že rozsudky Evropského soudního dvora mohou mít zásadní dopad na místní a regionální orgány, např. v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to způsobem, který nebyl stanoven v původním právním předpisu; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že rozsudky Evropského soudního dvora mohou mít zásadní dopad na místní a regionální orgány, např. v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to způsobem, který nebyl stanoven v původním právním předpisu;

| 11. | domnívá se, že pokud má být EU transparentnější a schopnější reagovat na obavy veřejnosti, je nutné, aby právní předpisy Společenství byly vytvářeny tak, aby jim rozuměli ti, kterým jsou určeny. Výbor proto vyzývá Evropskou komisi, aby texty byly jasnější, soudržnější a jednoznačnější s cílem zajistit účinné a jednotné uplatňování ve všech členských státech. Tento požadavek je o to důležitější z toho důvodu, že konečná znění přijímaných textů jsou často předmětem kompromisů, které nelze vždy jednoduše provádět ve vnitrostátních právních předpisech; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že pokud má být EU transparentnější a schopnější reagovat na obavy veřejnosti, je nutné, aby právní předpisy Společenství byly vytvářeny tak, aby jim rozuměli ti, kterým jsou určeny. Výbor proto vyzývá Evropskou komisi, aby texty byly jasnější, soudržnější a jednoznačnější s cílem zajistit účinné a jednotné uplatňování ve všech členských státech. Tento požadavek je o to důležitější z toho důvodu, že konečná znění přijímaných textů jsou často předmětem kompromisů, které nelze vždy jednoduše provádět ve vnitrostátních právních předpisech;

| 12. | uznává také, že většina místních a regionálních orgánů a jejich občanů nepřijde do styku s právními předpisy EU, nýbrž s jejich provedením do vnitrostátních právních předpisů. Z tohoto důvodu je třeba na všech správních úrovních zjednodušovat, zajišťovat soudržnost a vysvětlovat nové právní předpisy a politiky; |
| --- | --- |

12.

uznává také, že většina místních a regionálních orgánů a jejich občanů nepřijde do styku s právními předpisy EU, nýbrž s jejich provedením do vnitrostátních právních předpisů. Z tohoto důvodu je třeba na všech správních úrovních zjednodušovat, zajišťovat soudržnost a vysvětlovat nové právní předpisy a politiky;

| 13. | s obavami sleduje pokračující tendenci komplikovat a příliš vypracovávat právní předpisy EU při jejich provádění do vnitrostátních právních předpisů („goldplating“); |
| --- | --- |

13.

s obavami sleduje pokračující tendenci komplikovat a příliš vypracovávat právní předpisy EU při jejich provádění do vnitrostátních právních předpisů („goldplating“);

| 14. | konstatuje závěrem, že zatímco je z pochopitelných důvodů kladen důraz na posouzení dopadů ex ante, hodnocení ex post srovnávající zamýšlený a skutečný výsledek by nemělo být jako součást rozsáhlé snahy o lepší právní předpisy zanedbáno. Cílem většiny nových návrhů je pozměnit či doplnit stávající acquis Společenství. V rámci probíhajícího procesu nutné aktualizace právních předpisů je důležité při přípravě nových návrhů zohlednit cenné zkušenosti místních a regionálních orgánů s uplatňováním právních předpisů EU. |
| --- | --- |

14.

konstatuje závěrem, že zatímco je z pochopitelných důvodů kladen důraz na posouzení dopadů ex ante, hodnocení ex post srovnávající zamýšlený a skutečný výsledek by nemělo být jako součást rozsáhlé snahy o lepší právní předpisy zanedbáno. Cílem většiny nových návrhů je pozměnit či doplnit stávající acquis Společenství. V rámci probíhajícího procesu nutné aktualizace právních předpisů je důležité při přípravě nových návrhů zohlednit cenné zkušenosti místních a regionálních orgánů s uplatňováním právních předpisů EU.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Příprava nových právních předpisů: konzultace

| 15. | vyzývá, aby instituce EU a členské státy lépe zapojily místní a regionální orgány v souladu se svěřenými pravomocemi do vypracování a formulování právních předpisů EU v zájmu posílení demokratické legitimity rozhodovacího procesu, a zdůrazňuje, že regiony s legislativními pravomocemi mají zvláštní zájem na zapojení, neboť mají povinnost začlenit právní předpisy EU do oblasti svých pravomocí. VR je v tomto směru nejlepším mluvčím místních a regionálních orgánů v jejich úsilí o zapojení do legislativního procesu. Členové Výboru regionů mají praktické zkušenosti a detailní znalosti místních podmínek, proto mohou nejlépe odhadnout dopady a účinnost právních předpisů; |
| --- | --- |

15.

vyzývá, aby instituce EU a členské státy lépe zapojily místní a regionální orgány v souladu se svěřenými pravomocemi do vypracování a formulování právních předpisů EU v zájmu posílení demokratické legitimity rozhodovacího procesu, a zdůrazňuje, že regiony s legislativními pravomocemi mají zvláštní zájem na zapojení, neboť mají povinnost začlenit právní předpisy EU do oblasti svých pravomocí. VR je v tomto směru nejlepším mluvčím místních a regionálních orgánů v jejich úsilí o zapojení do legislativního procesu. Členové Výboru regionů mají praktické zkušenosti a detailní znalosti místních podmínek, proto mohou nejlépe odhadnout dopady a účinnost právních předpisů;

| 16. | se domnívá, že je třeba konzultací na všech úrovních rozhodování – jak v EU, tak v členských státech. Regiony a obce by měly být konzultovány pomocí osvědčených postupů; |
| --- | --- |

16.

se domnívá, že je třeba konzultací na všech úrovních rozhodování – jak v EU, tak v členských státech. Regiony a obce by měly být konzultovány pomocí osvědčených postupů;

| 17. | poukazuje na rostoucí význam přípravné fáze v procesu tvorby právních předpisů EU. Pomocí lepší analýzy a konzultace v tomto časném stádiu posiluje EU svoje možnosti vytvářet účinnější právní předpisy, jež bude snadnější provádět v různorodém prostředí členských států; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na rostoucí význam přípravné fáze v procesu tvorby právních předpisů EU. Pomocí lepší analýzy a konzultace v tomto časném stádiu posiluje EU svoje možnosti vytvářet účinnější právní předpisy, jež bude snadnější provádět v různorodém prostředí členských států;

Příprava nových právních předpisů: posouzení dopadu

| 18. | zdůrazňuje svůj závazek přispívat k posouzení dopadu nových legislativních návrhů, které mají zásadní vliv na místní a regionální oblast. V případech, kdy mají nové návrhy změnit stávající právní předpisy, musí posouzení dopadu obsahovat výsledky hodnocení, což umožní vytvořit přímou vazbu mezi posouzením dopadu ex ante a jeho hodnocením ex post; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje svůj závazek přispívat k posouzení dopadu nových legislativních návrhů, které mají zásadní vliv na místní a regionální oblast. V případech, kdy mají nové návrhy změnit stávající právní předpisy, musí posouzení dopadu obsahovat výsledky hodnocení, což umožní vytvořit přímou vazbu mezi posouzením dopadu ex ante a jeho hodnocením ex post;

| 19. | jelikož je posouzení dopadu zdlouhavé a vysoce nákladné, mělo by být co nevíce výhledové, aby umožnilo bilaterální stanovení prioritních témat na základě roční politické strategie a pracovního a legislativního programu Komise, možná v rámci roční technické debaty. Generální ředitelství Evropské komise by měla být vyzývána, aby kontaktovala Výbor regionů přímo, pokud se domnívají, že jejich práce na posouzení dopadu by měla být obohacena údaji o územním odpadu plánovaných iniciativ; |
| --- | --- |

19.

jelikož je posouzení dopadu zdlouhavé a vysoce nákladné, mělo by být co nevíce výhledové, aby umožnilo bilaterální stanovení prioritních témat na základě roční politické strategie a pracovního a legislativního programu Komise, možná v rámci roční technické debaty. Generální ředitelství Evropské komise by měla být vyzývána, aby kontaktovala Výbor regionů přímo, pokud se domnívají, že jejich práce na posouzení dopadu by měla být obohacena údaji o územním odpadu plánovaných iniciativ;

| 20. | žádá, aby byly v posouzení dopadů brány v úvahu regiony s legislativními pravomocemi a aby se neuplatňovalo opatření EU, podle nějž jsou pravomoci těchto regionů převáděny na ústřední vládu; |
| --- | --- |

20.

žádá, aby byly v posouzení dopadů brány v úvahu regiony s legislativními pravomocemi a aby se neuplatňovalo opatření EU, podle nějž jsou pravomoci těchto regionů převáděny na ústřední vládu;

| 21. | vyzývá Evropský parlament a Radu, aby více respektovaly interinstitucionální dohodu z roku 2003 týkající se zlepšení tvorby právních předpisů, když navrhují úpravy legislativních návrhů Komise tak, že tyto úpravy zavádí novou administrativní a finanční zátěž místních a regionálních orgánů. Všechny revize interinstitucionální dohody by měly zahrnovat VR a EHSV; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Evropský parlament a Radu, aby více respektovaly interinstitucionální dohodu z roku 2003 týkající se zlepšení tvorby právních předpisů, když navrhují úpravy legislativních návrhů Komise tak, že tyto úpravy zavádí novou administrativní a finanční zátěž místních a regionálních orgánů. Všechny revize interinstitucionální dohody by měly zahrnovat VR a EHSV;

| 22. | vyjadřuje potěšení nad tím, že jej ve skupině na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže zastupovala paní Maij-Weggen (NL/ELS). Navrhuje, aby Evropská komise VR oficiálně konzultovala, pokud jde o výsledky činnosti této skupiny, a to před koncem mandátu této skupiny (srpen 2010), aby VR mohl sdělit všem místním a regionálním orgánům EU výsledky týkající se témat, jež pro ně mají význam; |
| --- | --- |

22.

vyjadřuje potěšení nad tím, že jej ve skupině na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže zastupovala paní Maij-Weggen (NL/ELS). Navrhuje, aby Evropská komise VR oficiálně konzultovala, pokud jde o výsledky činnosti této skupiny, a to před koncem mandátu této skupiny (srpen 2010), aby VR mohl sdělit všem místním a regionálním orgánům EU výsledky týkající se témat, jež pro ně mají význam;

Uplatňování a provádění

| 23. | vítá záměr snížit nadbytečnou zátěž malých a středních podniků a posílit využívání informačních technologií; jedním z cílů při zjednodušování právního prostředí Unie by mělo být zjednodušení a zefektivnění právních předpisů, které by se tak měly více zaměřovat na „uživatele“; |
| --- | --- |

23.

vítá záměr snížit nadbytečnou zátěž malých a středních podniků a posílit využívání informačních technologií; jedním z cílů při zjednodušování právního prostředí Unie by mělo být zjednodušení a zefektivnění právních předpisů, které by se tak měly více zaměřovat na „uživatele“;

| 24. | uznává, že lepší tvorba právních předpisů vyžaduje pravidelné hodnocení legislativy. Proto musí všechny právní předpisy EU systematicky obsahovat opatření týkající se jejich hodnocení, aby mohly všechny zúčastněné subjekty předat své zkušenosti s praktickými následky, vymáháním a prováděním příslušného předpisu; |
| --- | --- |

24.

uznává, že lepší tvorba právních předpisů vyžaduje pravidelné hodnocení legislativy. Proto musí všechny právní předpisy EU systematicky obsahovat opatření týkající se jejich hodnocení, aby mohly všechny zúčastněné subjekty předat své zkušenosti s praktickými následky, vymáháním a prováděním příslušného předpisu;

| 25. | povzbuzuje regiony s legislativními pravomocemi, aby si uvědomily, že aktivnějším zapojením do vyjednávání a provádění právních předpisů EU by mohly získat značný prospěch. Jiné druhy regionů a místních orgánů mají také významnou roli. VR vyzývá členské státy, aby v co nejvyšším možném rozsahu umožnily takové aktivní zapojení; |
| --- | --- |

25.

povzbuzuje regiony s legislativními pravomocemi, aby si uvědomily, že aktivnějším zapojením do vyjednávání a provádění právních předpisů EU by mohly získat značný prospěch. Jiné druhy regionů a místních orgánů mají také významnou roli. VR vyzývá členské státy, aby v co nejvyšším možném rozsahu umožnily takové aktivní zapojení;

| 26. | zdůrazňuje, že evropské územní pakty, k nimž patří např. Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), by posílily územní soudržnost a flexibilitu politik, které mají zásadní dopad na místní úroveň. ESÚS bude jako nástroj s právní subjektivitou, který umožňuje partnerům vytvářet stabilní právní struktury územní spolupráce, zajišťovat vyšší stupeň víceúrovňové správy a podporovat zlepšení tvorby právních předpisů na regionální a místní úrovni v celé Evropě; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že evropské územní pakty, k nimž patří např. Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), by posílily územní soudržnost a flexibilitu politik, které mají zásadní dopad na místní úroveň. ESÚS bude jako nástroj s právní subjektivitou, který umožňuje partnerům vytvářet stabilní právní struktury územní spolupráce, zajišťovat vyšší stupeň víceúrovňové správy a podporovat zlepšení tvorby právních předpisů na regionální a místní úrovni v celé Evropě;

| 27. | vyzývá členské státy, aby zvýšily úsilí zjednodušovat vnitrostátní legislativu a přijímat směrnice Společenství řádně a rychle. V tomto procesu by měly konzultovat místní a regionální orgány a zohledňovat jejich podněty a návrhy; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, aby zvýšily úsilí zjednodušovat vnitrostátní legislativu a přijímat směrnice Společenství řádně a rychle. V tomto procesu by měly konzultovat místní a regionální orgány a zohledňovat jejich podněty a návrhy;

| 28. | vyzývá opakovně vnitrostátní zákonodárce, aby nekomplikovali právní předpisy EU při jejich provádění („goldplating“). Ve svých zprávách o správném a včasném provádění směrnic EU by Komise mohla uvádět, které členské státy se rozhodly stanovit dalekosáhlejší vnitrostátní povinnosti; |
| --- | --- |

28.

vyzývá opakovně vnitrostátní zákonodárce, aby nekomplikovali právní předpisy EU při jejich provádění („goldplating“). Ve svých zprávách o správném a včasném provádění směrnic EU by Komise mohla uvádět, které členské státy se rozhodly stanovit dalekosáhlejší vnitrostátní povinnosti;

| 29. | zdůrazňuje, že Komise a Evropský soudní dvůr by měly brát v úvahu důsledky soudních věcí pro regionální a místní orgány; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že Komise a Evropský soudní dvůr by měly brát v úvahu důsledky soudních věcí pro regionální a místní orgány;

| 30. | vyzývá EK, aby přesně definovala konkrétní případy, kdy se jedná a nejedná o veřejnou podporu s důrazem na problematiku a situace, které řeší místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

30.

vyzývá EK, aby přesně definovala konkrétní případy, kdy se jedná a nejedná o veřejnou podporu s důrazem na problematiku a situace, které řeší místní a regionální orgány;

Sdělení

| 31. | vyzývá Evropskou komisi, aby při předkládání agendy týkající se zlepšování tvorby právních předpisů uplatňovala přístup více zaměřený na občany. Úsilí a komunikace by měly upřednostňovat oblasti, v nichž občané vidí největší přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Evropskou komisi, aby při předkládání agendy týkající se zlepšování tvorby právních předpisů uplatňovala přístup více zaměřený na občany. Úsilí a komunikace by měly upřednostňovat oblasti, v nichž občané vidí největší přidanou hodnotu;

| 32. | při navrhování směrnic doporučuje používání jasnějšího jazyka; snížilo by to možnosti chybné interpretace, která může vést k opožděnému či nesprávnému provádění; |
| --- | --- |

32.

při navrhování směrnic doporučuje používání jasnějšího jazyka; snížilo by to možnosti chybné interpretace, která může vést k opožděnému či nesprávnému provádění;

| 33. | uznává, že vnitrostátní zákonodárci, místní a regionální orgány a jejich zastupující organizace mají významnou úlohu při zlepšení komunikace týkající se právních předpisů EU a jejich provádění do vnitrostátního práva se subjekty, které je mají uplatňovat, a s občany. |
| --- | --- |

33.

uznává, že vnitrostátní zákonodárci, místní a regionální orgány a jejich zastupující organizace mají významnou úlohu při zlepšení komunikace týkající se právních předpisů EU a jejich provádění do vnitrostátního práva se subjekty, které je mají uplatňovat, a s občany.

V Bruselu dne 3. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/5

---

Stanovisko Výboru regionů – Budoucnost Lisabonské strategie v období po roce 2010

2010/C 141/02

VÝBOR REGIONŮ

| — | trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji
   (1) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství; |
| --- | --- |

—

trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji
   (1) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství;

| — | klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU; |
| --- | --- |

—

klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU;

| — | poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování; |
| --- | --- |

—

poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování;

| — | vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (2). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce. |
| --- | --- |

—

vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (2). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce.

| Zpravodajka | : | paní Christine Chapman (UK/SES), poslankyně Velšského národního shromáždění |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

paní Christine Chapman (UK/SES), poslankyně Velšského národního shromáždění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Hlavní sdělení

| 1. | podporuje vypracování strategie na období po roce 2010, která bude následovat po současné Lisabonské strategii, má však za to, že je zapotřebí strategii lépe vyvážit a sloučit strategii EU pro udržitelný rozvoj s Lisabonskou strategií; vítá sice závazek Komise aktivně začleňovat obyvatele do inkluzivní společnosti a vytvářet konkurenceschopné, propojené a ekologičtější hospodářství, který oznámila ve svém konzultačním dokumentu o budoucnosti strategie zveřejněném dne 24. listopadu, je však zklamán, že Komise nenavrhla ambicióznější a více zastřešující vizi, která by lépe vyvážila a orientovala strategii tak, aby Evropa směřovala k udržitelné, sociálně spravedlivé a soudržné společnosti; |
| --- | --- |

1.

podporuje vypracování strategie na období po roce 2010, která bude následovat po současné Lisabonské strategii, má však za to, že je zapotřebí strategii lépe vyvážit a sloučit strategii EU pro udržitelný rozvoj s Lisabonskou strategií; vítá sice závazek Komise aktivně začleňovat obyvatele do inkluzivní společnosti a vytvářet konkurenceschopné, propojené a ekologičtější hospodářství, který oznámila ve svém konzultačním dokumentu o budoucnosti strategie zveřejněném dne 24. listopadu, je však zklamán, že Komise nenavrhla ambicióznější a více zastřešující vizi, která by lépe vyvážila a orientovala strategii tak, aby Evropa směřovala k udržitelné, sociálně spravedlivé a soudržné společnosti;

| 2. | zdůrazňuje, že současná Lisabonská strategie dostatečně neuznává zásadní úlohu, již mají místní a regionální orgány v celé EU při provádění strategie a při informování o ní v praxi, a opakuje výzvu uvedenou v Bílé knize o víceúrovňové správě, aby byl tento nedostatek v nové strategii napraven; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že současná Lisabonská strategie dostatečně neuznává zásadní úlohu, již mají místní a regionální orgány v celé EU při provádění strategie a při informování o ní v praxi, a opakuje výzvu uvedenou v Bílé knize o víceúrovňové správě, aby byl tento nedostatek v nové strategii napraven;

| 3. | konstatuje, že mezi regionálními a místními orgány panuje nejistota ohledně obecného smyslu současné Lisabonské strategie. Tuto nejistotu však lze odstranit tak, že se v nové strategii stanoví jasné cíle a lidé v praxi o nich budou účinně informováni; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že mezi regionálními a místními orgány panuje nejistota ohledně obecného smyslu současné Lisabonské strategie. Tuto nejistotu však lze odstranit tak, že se v nové strategii stanoví jasné cíle a lidé v praxi o nich budou účinně informováni;

| 4. | lituje, že Lisabonská strategie, která měla přispět k hospodářské a měnové unii, neměla žádaný dopad ve formě lepší společné hospodářské správy na úrovni EU nebo lepší koordinace hospodářských politik členských států; a lituje, že jako odpověď na současnou hospodářskou krizi přijalo mnoho členských států hospodářské politiky, které vycházejí pouze z národních zájmů, místo aby se snažily o koordinované akce v rámci jednotného evropského trhu; |
| --- | --- |

4.

lituje, že Lisabonská strategie, která měla přispět k hospodářské a měnové unii, neměla žádaný dopad ve formě lepší společné hospodářské správy na úrovni EU nebo lepší koordinace hospodářských politik členských států; a lituje, že jako odpověď na současnou hospodářskou krizi přijalo mnoho členských států hospodářské politiky, které vycházejí pouze z národních zájmů, místo aby se snažily o koordinované akce v rámci jednotného evropského trhu;

| 5. | vyzývá k tomu, aby nová strategie měla výslovný zastřešující cíl zaměřený na vysokou kvalitu života a blahobyt všech občanů EU. Rozhodující složkou je zde zaměstnanost stejně jako materiální bohatství, avšak pro celkový obraz kvality života a blahobytu je nutné zohlednit i další faktory včetně širších společenských a environmentálních podmínek, v nichž lidé žijí (3); |
| --- | --- |

5.

vyzývá k tomu, aby nová strategie měla výslovný zastřešující cíl zaměřený na vysokou kvalitu života a blahobyt všech občanů EU. Rozhodující složkou je zde zaměstnanost stejně jako materiální bohatství, avšak pro celkový obraz kvality života a blahobytu je nutné zohlednit i další faktory včetně širších společenských a environmentálních podmínek, v nichž lidé žijí (3);

| 6. | trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji
   (4) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství; |
| --- | --- |

6.

trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji
   (4) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství;

| 7. | vyzdvihuje klíčovou roli vzdělávání a odborné přípravy při zvyšování povědomí o otázkách udržitelnosti a rozvoji tvořivého a podnikatelského talentu občanů Evropy a také to, že je nutné budovat kulturu celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

7.

vyzdvihuje klíčovou roli vzdělávání a odborné přípravy při zvyšování povědomí o otázkách udržitelnosti a rozvoji tvořivého a podnikatelského talentu občanů Evropy a také to, že je nutné budovat kulturu celoživotního vzdělávání;

| 8. | navrhuje pojmenovat novou strategii novým jménem, aby tak nedocházelo k záměnám s Lisabonskou smlouvou a zvýraznil se nový přístup této strategie. Navrhuje např. název Kvalita života pro všechny – budování udržitelné budoucnosti Evropy ve světě či zkrácenou verzi Strategie pro udržitelnou Evropu; |
| --- | --- |

8.

navrhuje pojmenovat novou strategii novým jménem, aby tak nedocházelo k záměnám s Lisabonskou smlouvou a zvýraznil se nový přístup této strategie. Navrhuje např. název Kvalita života pro všechny – budování udržitelné budoucnosti Evropy ve světě či zkrácenou verzi Strategie pro udržitelnou Evropu;

| 9. | žádá efektivnější komunikační strategii, jež by zahrnovala místní a regionální orgány a šířila osvětu a prosazovala hlavní sdělení nové strategie; |
| --- | --- |

9.

žádá efektivnější komunikační strategii, jež by zahrnovala místní a regionální orgány a šířila osvětu a prosazovala hlavní sdělení nové strategie;

Současné a nové výzvy

| 10. | trvá na tom, že současná finanční, hospodářská, sociální a ekologická krize zásadně změnila okolnosti, za nichž probíhá diskuse o budoucnosti Lisabonské strategie, což znamená, že je třeba hledat jiné možnosti než za běžných podmínek. Krize totiž přináší řadu bezprostředních výzev, obzvláště nutnost zastavit růst nezaměstnanosti v celé Evropě a zejména mezi mladými lidmi a zabývat se problémem široké škály protekcionistických opatření. Poukázala také na strukturální slabiny globálního hospodářského modelu a zdůraznila, že je zapotřebí nový přístup, udržitelný z ekologického, sociálního a z hospodářského hlediska, a dále přísnější regulace bankovního a finančního sektoru; |
| --- | --- |

10.

trvá na tom, že současná finanční, hospodářská, sociální a ekologická krize zásadně změnila okolnosti, za nichž probíhá diskuse o budoucnosti Lisabonské strategie, což znamená, že je třeba hledat jiné možnosti než za běžných podmínek. Krize totiž přináší řadu bezprostředních výzev, obzvláště nutnost zastavit růst nezaměstnanosti v celé Evropě a zejména mezi mladými lidmi a zabývat se problémem široké škály protekcionistických opatření. Poukázala také na strukturální slabiny globálního hospodářského modelu a zdůraznila, že je zapotřebí nový přístup, udržitelný z ekologického, sociálního a z hospodářského hlediska, a dále přísnější regulace bankovního a finančního sektoru;

| 11. | opakuje, že už předtím, než hospodářská krize zasáhla Evropu, když jsme ještě měli za to, že si hospodářství vede poměrně dobře, v celé Evropě stále existovala vysoká míra chudoby a dále rostly rozdíly v příjmech. Podle údajů, které v říjnu 2008 zveřejnila Evropská komise, žije 16 % obyvatel Evropy pod hranicí chudoby, každý desátý člověk žije v domácnosti, kde nikdo nepracuje, a 19 % dětí je ohroženo chudobou (5). Potírání chudoby a rostoucích majetkových nerovností v Evropě musí být jedním z hlavních cílů budoucí strategie; |
| --- | --- |

11.

opakuje, že už předtím, než hospodářská krize zasáhla Evropu, když jsme ještě měli za to, že si hospodářství vede poměrně dobře, v celé Evropě stále existovala vysoká míra chudoby a dále rostly rozdíly v příjmech. Podle údajů, které v říjnu 2008 zveřejnila Evropská komise, žije 16 % obyvatel Evropy pod hranicí chudoby, každý desátý člověk žije v domácnosti, kde nikdo nepracuje, a 19 % dětí je ohroženo chudobou (5). Potírání chudoby a rostoucích majetkových nerovností v Evropě musí být jedním z hlavních cílů budoucí strategie;

| 12. | poznamenává, že Evropa čelí řadě dlouhodobějších výzev včetně demografických změn, změny klimatu, zabezpečení dodávek energie, globalizace (6) a dosahování územní soudržnosti v celé Evropě, s nimiž si nová strategie bude muset poradit; lituje, že územní soudržnost není jako jedna z hlavních zásad v konzultačním dokumentu Komise na téma strategie EU 2020 viditelnější; žádá Komisi, aby se v souladu s požadavky o územní soudržnosti, které byly stanoveny Lisabonskou smlouvou, zavázala předložit posouzení územního dopadu každého nového legislativního návrhu dotýkajícího se pravomocí místních nebo regionálních orgánů; |
| --- | --- |

12.

poznamenává, že Evropa čelí řadě dlouhodobějších výzev včetně demografických změn, změny klimatu, zabezpečení dodávek energie, globalizace (6) a dosahování územní soudržnosti v celé Evropě, s nimiž si nová strategie bude muset poradit; lituje, že územní soudržnost není jako jedna z hlavních zásad v konzultačním dokumentu Komise na téma strategie EU 2020 viditelnější; žádá Komisi, aby se v souladu s požadavky o územní soudržnosti, které byly stanoveny Lisabonskou smlouvou, zavázala předložit posouzení územního dopadu každého nového legislativního návrhu dotýkajícího se pravomocí místních nebo regionálních orgánů;

| 13. | konstatuje, že dozvukem sociální, finanční a hospodářské krize bude v nadcházejících letech významný tlak na veřejné finance. Je nezbytné, aby se na místní, regionální, státní i evropské úrovni efektivněji přidělovaly prostředky a finance tak, aby se zajistily správné investice, díky nimž bude možné realizovat širší cíle nové strategie; aby města a regiony mohly efektivně přispívat k provádění Lisabonské strategie, je třeba plně zajistit dodržování zásad Evropské charty místní samosprávy Rady Evropy týkajících se finančních zdrojů místních společenství (článek 9) ze strany Evropské unie i členských států; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že dozvukem sociální, finanční a hospodářské krize bude v nadcházejících letech významný tlak na veřejné finance. Je nezbytné, aby se na místní, regionální, státní i evropské úrovni efektivněji přidělovaly prostředky a finance tak, aby se zajistily správné investice, díky nimž bude možné realizovat širší cíle nové strategie; aby města a regiony mohly efektivně přispívat k provádění Lisabonské strategie, je třeba plně zajistit dodržování zásad Evropské charty místní samosprávy Rady Evropy týkajících se finančních zdrojů místních společenství (článek 9) ze strany Evropské unie i členských států;

| 14. | tvrdí, že pro dosažení účinné sociální soudržnosti i pro dlouhodobé překonání výzev je naprosto nezbytný územní přístup ve všech politikách, který bere v úvahu specifika na regionální a místní úrovni v rámci celé Evropy. 0Stejně tak je nezbytné i poskytnutí dostatečných zdrojů z rozpočtu Společenství na podporu vyváženého rozvoje Unie v územních otázkách; |
| --- | --- |

14.

tvrdí, že pro dosažení účinné sociální soudržnosti i pro dlouhodobé překonání výzev je naprosto nezbytný územní přístup ve všech politikách, který bere v úvahu specifika na regionální a místní úrovni v rámci celé Evropy. 0Stejně tak je nezbytné i poskytnutí dostatečných zdrojů z rozpočtu Společenství na podporu vyváženého rozvoje Unie v územních otázkách;

| 15. | navrhuje, aby prioritou nové strategie byly investice do ekologického hospodářství, dále by se měla věnovat sociální soudržnosti a zajišťovat přístup spočívající ve víceúrovňové správě a také tomu, aby se přehodnotilo, jak měřit dopad nové strategie; |
| --- | --- |

15.

navrhuje, aby prioritou nové strategie byly investice do ekologického hospodářství, dále by se měla věnovat sociální soudržnosti a zajišťovat přístup spočívající ve víceúrovňové správě a také tomu, aby se přehodnotilo, jak měřit dopad nové strategie;

Investice do ekologického hospodářství

| 16. | žádá, aby byly do nové strategie začleněny cíle a závazky EU v oblasti změny klimatu, aby tak mohlo v Evropě vzniknout hospodářství s nízkými emisemi; |
| --- | --- |

16.

žádá, aby byly do nové strategie začleněny cíle a závazky EU v oblasti změny klimatu, aby tak mohlo v Evropě vzniknout hospodářství s nízkými emisemi;

| 17. | vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (7). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce; |
| --- | --- |

17.

vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (7). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce;

| 18. | požaduje evropskou strategii pro ekologické dovednosti a ekologická pracovní místa, jež by představovala rámec pro investice do dovedností a znalostí na podporu rozvoje udržitelného hospodářství. Budoucí evropské programy financování včetně Programu celoživotního učení a Evropského sociálního fondu by se měly zaměřovat na podporu investic do „zelených“ pracovních míst a dovedností se zvláštním důrazem na nové, dynamické a inovační malé a střední podniky (8); |
| --- | --- |

18.

požaduje evropskou strategii pro ekologické dovednosti a ekologická pracovní místa, jež by představovala rámec pro investice do dovedností a znalostí na podporu rozvoje udržitelného hospodářství. Budoucí evropské programy financování včetně Programu celoživotního učení a Evropského sociálního fondu by se měly zaměřovat na podporu investic do „zelených“ pracovních míst a dovedností se zvláštním důrazem na nové, dynamické a inovační malé a střední podniky (8);

| 19. | žádá, aby EU přijala ucelený rámec pobídek a podpůrných mechanismů (ekologické zlepšení tvorby právních předpisů) na podporu rozvoje udržitelného hospodářství v celé Evropě; |
| --- | --- |

19.

žádá, aby EU přijala ucelený rámec pobídek a podpůrných mechanismů (ekologické zlepšení tvorby právních předpisů) na podporu rozvoje udržitelného hospodářství v celé Evropě;

| 20. | vyzývá k tomu, aby se za prioritu považovalo sdílení osvědčených postupů v inovačních přístupech, které vytvářejí pobídky v jednotlivých členských státech, jež podněcují občany, podniky i veřejné orgány v EU k osvojení si ekologického chování, oceňují je za to a na druhou stranu trestají chování, které není „udržitelné“; |
| --- | --- |

20.

vyzývá k tomu, aby se za prioritu považovalo sdílení osvědčených postupů v inovačních přístupech, které vytvářejí pobídky v jednotlivých členských státech, jež podněcují občany, podniky i veřejné orgány v EU k osvojení si ekologického chování, oceňují je za to a na druhou stranu trestají chování, které není „udržitelné“;

| 21. | opakuje, že ekologický přístup může vytvořit virtuální kruh a nabídnout řešení hospodářských a společenských problémů. Například díky nedávným změnám v nařízeních o strukturálních fondech je nyní možné podporovat opatření pro energetickou účinnost v domácnostech s nízkými příjmy; |
| --- | --- |

21.

opakuje, že ekologický přístup může vytvořit virtuální kruh a nabídnout řešení hospodářských a společenských problémů. Například díky nedávným změnám v nařízeních o strukturálních fondech je nyní možné podporovat opatření pro energetickou účinnost v domácnostech s nízkými příjmy;

| 22. | zdůrazňuje význam iniciativ přicházejících zdola od místních společenství pro uskutečnění změn v praxi (9); |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje význam iniciativ přicházejících zdola od místních společenství pro uskutečnění změn v praxi (9);

Sociální soudržnost a začleňování

| 23. | zdůrazňuje hodnotu a význam systémů sociálního pojištění a sociální ochrany, jež chrání ty nejzranitelnější ve společnosti, a potřebu zachovat silný evropský sociální model (10); |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje hodnotu a význam systémů sociálního pojištění a sociální ochrany, jež chrání ty nejzranitelnější ve společnosti, a potřebu zachovat silný evropský sociální model (10);

| 24. | uznává v souladu s Protokolem o službách obecného zájmu, který je přílohou Lisabonské smlouvy, zásadní úlohu služeb obecného zájmu, zejména pak úlohu sociálních služeb obecného zájmu, jejichž uspořádání a financování je třeba více zajistit, a dále uznává důležitost místních veřejných služeb pro občany; |
| --- | --- |

24.

uznává v souladu s Protokolem o službách obecného zájmu, který je přílohou Lisabonské smlouvy, zásadní úlohu služeb obecného zájmu, zejména pak úlohu sociálních služeb obecného zájmu, jejichž uspořádání a financování je třeba více zajistit, a dále uznává důležitost místních veřejných služeb pro občany;

| 25. | požaduje akce na potírání dětské a mezigenerační chudoby v rodinách a podtrhuje nutnost zachovat Barcelonské cíle týkající se služeb péče o děti (11); |
| --- | --- |

25.

požaduje akce na potírání dětské a mezigenerační chudoby v rodinách a podtrhuje nutnost zachovat Barcelonské cíle týkající se služeb péče o děti (11);

| 26. | klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU; |
| --- | --- |

26.

klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU;

| 27. | vyžaduje, aby byl přijat závazek účinněji využívat stávající znalosti a osvědčené postupy v rámci programů strukturálních fondů EU ve prospěch všech regionů EU; |
| --- | --- |

27.

vyžaduje, aby byl přijat závazek účinněji využívat stávající znalosti a osvědčené postupy v rámci programů strukturálních fondů EU ve prospěch všech regionů EU;

| 28. | vyzývá vedoucí představitele EU, aby využili roku 2010 jako Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zavázali se k tomu, že stanoví jako prioritu sociální soudržnost a sociální začleňování, jejichž cílem je snižování rostoucí nezaměstnanosti, nesouladu v hospodářské výkonnosti různých regionů, sociálního vyloučení, nedostatku pracovních příležitostí a hospodářské nečinnosti. VR souhlasí s Barcovou zprávou v tom, že strukturální fondy EU jsou klíčovým nástrojem v boji proti sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

28.

vyzývá vedoucí představitele EU, aby využili roku 2010 jako Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zavázali se k tomu, že stanoví jako prioritu sociální soudržnost a sociální začleňování, jejichž cílem je snižování rostoucí nezaměstnanosti, nesouladu v hospodářské výkonnosti různých regionů, sociálního vyloučení, nedostatku pracovních příležitostí a hospodářské nečinnosti. VR souhlasí s Barcovou zprávou v tom, že strukturální fondy EU jsou klíčovým nástrojem v boji proti sociálnímu vyloučení;

| 29. | požaduje, aby se zakročilo proti stále širšímu spektru nezaměstnanosti mezi mladými lidmi, a to preferencí investic do vzdělání, odborné přípravy a rozvoje dovedností včetně systémů podpory mobility mládeže. Vítáme doporučení Rady o mobilitě mladých dobrovolníků přijaté v listopadu 2008 a podporujeme návrh Komise, aby byl rok 2011 označen jako Evropský rok dobrovolnictví; |
| --- | --- |

29.

požaduje, aby se zakročilo proti stále širšímu spektru nezaměstnanosti mezi mladými lidmi, a to preferencí investic do vzdělání, odborné přípravy a rozvoje dovedností včetně systémů podpory mobility mládeže. Vítáme doporučení Rady o mobilitě mladých dobrovolníků přijaté v listopadu 2008 a podporujeme návrh Komise, aby byl rok 2011 označen jako Evropský rok dobrovolnictví;

| 30. | žádá větší uznání zásadního přínosu žen jako pracovní síly i v oblasti podnikání a inovací. V oblasti rovnosti žen a mužů má Evropa před sebou ještě dlouhou cestu, jak o tom svědčí zpráva Evropské komise z nedávné doby, která poukazuje především na to, že přetrvávajícím problémem jsou rozdíly v odměňování žen a mužů, dále na obtíže při hledání rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a stereotypní představy o ženách a mužích (12)
   (13); žádá proto, aby byla zvážena doporučení a pobídky za účelem zajištění přítomnosti žen v pracovním procesu a jejich vstupu do něj; |
| --- | --- |

30.

žádá větší uznání zásadního přínosu žen jako pracovní síly i v oblasti podnikání a inovací. V oblasti rovnosti žen a mužů má Evropa před sebou ještě dlouhou cestu, jak o tom svědčí zpráva Evropské komise z nedávné doby, která poukazuje především na to, že přetrvávajícím problémem jsou rozdíly v odměňování žen a mužů, dále na obtíže při hledání rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a stereotypní představy o ženách a mužích (12)
   (13); žádá proto, aby byla zvážena doporučení a pobídky za účelem zajištění přítomnosti žen v pracovním procesu a jejich vstupu do něj;

| 31. | požaduje větší uznání hodnoty a přínosu všech členů společnosti. Nová strategie byla měla ocenit význam „občanské společnosti“, především přínosu třetího sektoru, pečovatelů a dobrovolníků, kteří se starají o blaho druhých a jsou často nedoceněni. Nová strategie byla měla stejně tak podněcovat politiku aktivního stárnutí a mezigenerační iniciativy; |
| --- | --- |

31.

požaduje větší uznání hodnoty a přínosu všech členů společnosti. Nová strategie byla měla ocenit význam „občanské společnosti“, především přínosu třetího sektoru, pečovatelů a dobrovolníků, kteří se starají o blaho druhých a jsou často nedoceněni. Nová strategie byla měla stejně tak podněcovat politiku aktivního stárnutí a mezigenerační iniciativy;

| 32. | tvrdí, že budoucí politika soudržnosti EU by měla zahrnovat podporu iniciativ místního rozvoje zaměřených na specifická městská a venkovská společenství, jež čelí zvláštním socioekonomickým výzvám. Tento přístup byl v minulosti úspěšně využíván prostřednictvím iniciativ jako EQUAL, LEADER, URBAN a hlavních programů realizovaných v rámci cílů 1 a 2; |
| --- | --- |

32.

tvrdí, že budoucí politika soudržnosti EU by měla zahrnovat podporu iniciativ místního rozvoje zaměřených na specifická městská a venkovská společenství, jež čelí zvláštním socioekonomickým výzvám. Tento přístup byl v minulosti úspěšně využíván prostřednictvím iniciativ jako EQUAL, LEADER, URBAN a hlavních programů realizovaných v rámci cílů 1 a 2;

| 33. | vítá přístup, v jehož rámci pravidla pro státní podpory umožní podpořit hospodářskou produkci založenou na místních a udržitelných společenstvích (např. prostřednictvím preference ekologických veřejných zakázek či infrastruktury pro širokopásmové připojení v odlehlých venkovských oblastech); |
| --- | --- |

33.

vítá přístup, v jehož rámci pravidla pro státní podpory umožní podpořit hospodářskou produkci založenou na místních a udržitelných společenstvích (např. prostřednictvím preference ekologických veřejných zakázek či infrastruktury pro širokopásmové připojení v odlehlých venkovských oblastech);

Víceúrovňová správa

| 34. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zapojit místní a regionální orgány do tvorby, realizace i hodnocení nové strategie; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že je zapotřebí zapojit místní a regionální orgány do tvorby, realizace i hodnocení nové strategie;

| 35. | podtrhuje skutečnost, že je důležité, aby regionální a místní orgány zaujaly vedoucí pozici v reakci na finanční a hospodářskou krizi v praxi, aby řešily bezprostřední a krátkodobé problémy (14); |
| --- | --- |

35.

podtrhuje skutečnost, že je důležité, aby regionální a místní orgány zaujaly vedoucí pozici v reakci na finanční a hospodářskou krizi v praxi, aby řešily bezprostřední a krátkodobé problémy (14);

| 36. | žádá lepší koordinaci a spolupráci mezi různými úrovněmi správy v Evropě a mnohem silnější regionální rozměr nové strategie; |
| --- | --- |

36.

žádá lepší koordinaci a spolupráci mezi různými úrovněmi správy v Evropě a mnohem silnější regionální rozměr nové strategie;

| 37. | vyzývá představitele EU, aby zajistili, že budoucí výdaje EU budou směřovat k realizaci hlavních cílů nové strategie a že se ve všech významných oblastech rozpočtu EU bude uplatňovat úspěšné lisabonské rozdělování prostředků do strukturálních fondů; |
| --- | --- |

37.

vyzývá představitele EU, aby zajistili, že budoucí výdaje EU budou směřovat k realizaci hlavních cílů nové strategie a že se ve všech významných oblastech rozpočtu EU bude uplatňovat úspěšné lisabonské rozdělování prostředků do strukturálních fondů;

| 38. | požaduje silnější pobídky pro národní vlády, aby se zavázaly k realizaci cílů nové strategie včetně vhodných závazných cílů, aby se tak zajistilo účinné provádění v praxi; |
| --- | --- |

38.

požaduje silnější pobídky pro národní vlády, aby se zavázaly k realizaci cílů nové strategie včetně vhodných závazných cílů, aby se tak zajistilo účinné provádění v praxi;

| 39. | vítá úvahy o tom, že by se strategie provázala s funkčním obdobím Evropské komise a Evropského parlamentu. V nové strategii by měla být mnohem jasněji vymezena role Evropského parlamentu jako demokraticky voleného orgánu Evropy, který pracuje v partnerství s Výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem; |
| --- | --- |

39.

vítá úvahy o tom, že by se strategie provázala s funkčním obdobím Evropské komise a Evropského parlamentu. V nové strategii by měla být mnohem jasněji vymezena role Evropského parlamentu jako demokraticky voleného orgánu Evropy, který pracuje v partnerství s Výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem;

| 40. | poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování; |
| --- | --- |

40.

poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování;

| 41. | navrhuje, aby se stávající partnerství aktivně účastnila přípravy národních programů reforem (NPR), a že „regionální kapitolu“ realizace zastřešujících cílů NPR by měly zajišťovat programy strukturálních fondů, vyjadřuje obavy ohledně chybějících konkrétních návrhů v konzultačním dokumentu o tom, jak bude strategie EU 2020 zahrnovat místní a regionální orgány, regionální parlamenty a shromáždění do vytváření a provádění strategie a NPR; |
| --- | --- |

41.

navrhuje, aby se stávající partnerství aktivně účastnila přípravy národních programů reforem (NPR), a že „regionální kapitolu“ realizace zastřešujících cílů NPR by měly zajišťovat programy strukturálních fondů, vyjadřuje obavy ohledně chybějících konkrétních návrhů v konzultačním dokumentu o tom, jak bude strategie EU 2020 zahrnovat místní a regionální orgány, regionální parlamenty a shromáždění do vytváření a provádění strategie a NPR;

Měření účinku strategie

| 42. | konstatuje rostoucí nespokojenost s tím, že se jako hlavní ukazatel při měření hospodářské výkonnosti používá HDP, a požaduje, aby byly vyvinuty nové ukazatele, které by představovaly smysluplnější způsob, jak měřit prosperitu, blahobyt a kvalitu života v Evropě (15); |
| --- | --- |

42.

konstatuje rostoucí nespokojenost s tím, že se jako hlavní ukazatel při měření hospodářské výkonnosti používá HDP, a požaduje, aby byly vyvinuty nové ukazatele, které by představovaly smysluplnější způsob, jak měřit prosperitu, blahobyt a kvalitu života v Evropě (15);

| 43. | požaduje taková opatření, jež by zohledňovala širší společenské a environmentální výzvy, včetně ukazatelů dětské chudoby, rozdělení příjmů, úrovně emisí CO2 a dalších emisí, dopadu na biologickou rozmanitost a dalších prvků, které tvoří součást širší definice blahobytu a odrážejí rozdíly na nižší než státní úrovni v Evropě (16); |
| --- | --- |

43.

požaduje taková opatření, jež by zohledňovala širší společenské a environmentální výzvy, včetně ukazatelů dětské chudoby, rozdělení příjmů, úrovně emisí CO2 a dalších emisí, dopadu na biologickou rozmanitost a dalších prvků, které tvoří součást širší definice blahobytu a odrážejí rozdíly na nižší než státní úrovni v Evropě (16);

| 44. | žádá, aby byly místní a regionální orgány přímo zapojeny do určování cílů a ukazatelů nové strategie. Pakt primátorů podepsaný v lednu 2009 ukazuje, jak mohou regionální a místní orgány posunout klíčové politické otázky kupředu a být ve svých závazcích ambicióznější než národní a evropská úroveň vlády; |
| --- | --- |

44.

žádá, aby byly místní a regionální orgány přímo zapojeny do určování cílů a ukazatelů nové strategie. Pakt primátorů podepsaný v lednu 2009 ukazuje, jak mohou regionální a místní orgány posunout klíčové politické otázky kupředu a být ve svých závazcích ambicióznější než národní a evropská úroveň vlády;

Přístup na prokazatelném základě

| 45. | podtrhuje, že toto stanovisko vychází z výsledků konzultace, kterou VR vedl ohledně budoucnosti strategie a která byla zahájena v Praze v březnu 2009, i z aktivní výzkumné fáze, jež proběhla v Bruselu, Walesu a Spojeném království. Platforma pro monitorování Lisabonské strategie přispěla včasnou a komplexní analýzou výsledků konzultace; |
| --- | --- |

45.

podtrhuje, že toto stanovisko vychází z výsledků konzultace, kterou VR vedl ohledně budoucnosti strategie a která byla zahájena v Praze v březnu 2009, i z aktivní výzkumné fáze, jež proběhla v Bruselu, Walesu a Spojeném království. Platforma pro monitorování Lisabonské strategie přispěla včasnou a komplexní analýzou výsledků konzultace;

| 46. | domnívá se, že je nutné, aby VR i nadále monitoroval provádění nové strategie v praxi prostřednictvím svých sítí, především Platformy pro monitorování Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že je nutné, aby VR i nadále monitoroval provádění nové strategie v praxi prostřednictvím svých sítí, především Platformy pro monitorování Lisabonské strategie.

V Bruselu dne 3. prosince 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Jak se uvádí ve zprávě Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy (Prosperita bez růstu: přechod k udržitelnému hospodářství) (Sustainable Development Commission, Spojené království, březen 2009). Viz http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

1

Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy

Sustainable Development Commission

(2)  Je to např. zařízení Wave Hub, jež má být do roku 2010 postaveno u cornwallského pobřeží. S finanční podporou EFRR tak vznikne první zařízení v pobřežních vodách ve Velké Británii, které bude přímo na místě ukázkou fungování různých zařízení na výrobu energie z mořských vln. Tento projekt vzniká ve spolupráci veřejného, soukromého a výzkumného sektoru.

2

Wave Hub

(3)  Organizace New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) vyvinula tzv. National Accounts of Well-being (Národní zprávy o blahobytu), které jsou popsány pomocí faktorů, jež tvoří osobní a sociální blahobyt.

3

New Economics Foundation

National Accounts of Well-being

(4)  Jak se uvádí ve zprávě Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy (Prosperita bez růstu: přechod k udržitelnému hospodářství) (Sustainable Development Commission, Spojené království, březen 2009). Viz http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

4

Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy

Sustainable Development Commission

(5)  GŘ pro zaměstnanost, MEMO/08/625, Brusel, 16. října 2008. Viz: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

5

(6)  Viz zpráva Regiony 2020, kterou Evropská komise zveřejnila v prosinci 2008.

6

(7)  Je to např. zařízení Wave Hub, jež má být do roku 2010 postaveno u cornwallského pobřeží. S finanční podporou EFRR tak vznikne první zařízení v pobřežních vodách ve Velké Británii, které bude přímo na místě ukázkou fungování různých zařízení na výrobu energie z mořských vln. Tento projekt vzniká ve spolupráci veřejného, soukromého a výzkumného sektoru.

7

Wave Hub

(8)  Např. Capturing the Potential - A Green Jobs Strategy for Wales (Využívání potenciálu – Strategie ekologických pracovních míst pro Wales; zveřejnila 9. července 2009 vláda Velšského shromáždění) a Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland (Zaměření na ekologický růst – Strategie ekologických pracovních míst pro Skotsko; zveřejnila v červnu 2005 skotská vláda).

8

Capturing the Potential

A Green Jobs Strategy for Wales

Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland

(9)  Např. v obci Thisted v Dánsku se díky akci vedené místním společenstvím v rámci boje proti změně klimatu podařilo dosáhnout toho, že přes 100 % spotřeby energie a více než 80 % spotřeby tepla je zajišťováno bez využití fosilních paliv. Viz www.climate.thisted.dk

9

(10)  Přínosnou diskusi k tomuto tématu obsahuje The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better (Míra odvahy: Proč jsou na tom společnosti s větší rovnoprávností téměř vždy lépe?), autoři: prof. Richard Wilkinson a dr. Kate Pickett (Allen Lane, březen 2009). Sociální platforma požaduje evropský systém minimální mzdy. Dále se žádá, aby se EU zavázala k dodržování standardů důstojné práce stanovených Mezinárodní organizací práce.

10

The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better

(11)  ... poskytovat do roku 2010 péči pro alespoň 90 % dětí od tří let do věku povinné školní docházky a pro alespoň 33 % dětí mladších tří let. Viz http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf [není k dispozici v češtině].

11

poskytovat do roku 2010 péči pro alespoň 90 % dětí od tří let do věku povinné školní docházky a pro alespoň 33 % dětí mladších tří let

(12)  Rovnost žen a mužů – 2009 (KOM(2009) 77).

12

(13)  Společnost Goldman Sachs publikovala v roce 2007 analýzu nazvanou Women Hold Up Half the Sky (Ženy drží polovinu oblohy, The Global Economics Paper, č. 164 ), v níž se uvádí, že snížení nerovností mezi ženami a muži by zvýšilo hospodářský růst. Norská vláda zase zavedla kvóty, aby se zajistilo, že minimálně 40 % členů představenstva soukromých společností budou tvořit ženy, a argumentovala tím, že kvóty jsou ekonomicky odůvodněny. Světová banka ve své zprávě The World Bank and Gender Equality (Světová banka a rovnost pohlaví; duben 2009) uvádí, že chudoba nemůže být vymýcena do té doby, než bude dosaženo rovnosti pohlaví, a omezování ekonomických příležitostí pro ženy dále nazývá „špatným hospodařením“.

13

Women Hold Up Half the Sky

The World Bank and Gender Equality

(14)  Například ve Walesu se od října 2008 konalo již šest hospodářských summitů, na nichž se sešly všechny hlavní zainteresované strany, aby naplánovaly, jak reagovat na krizi. Velšská vláda dále využila ESF k financování kombinace mzdových dotací a dotací na odbornou přípravu zaměstnavatelům, kteří přijmou pracovníky, již byli v nedávné době propuštěni pro nadbytečnost (REACT), anebo ponechají v práci pracovníky, jimž propuštění pro nadbytečnost hrozí (PROACT). Konference okrajových přímořských regionů přijala 15. července 2009 prohlášení s názvem Emerging stronger from the crisis: a European Territorial Pact (Z krize vystoupíme silnější: Evropský územní pakt), v němž vyjadřuje uznání regionálním reakcím na krizi v celé Evropě a požaduje zvláštní schůzku Evropské komise, členských států a regionálních orgánů (včetně Výboru regionů), na níž by se diskutovalo o dlouhodobějších reakcích na krizi.

14

Emerging stronger from the crisis: a European Territorial Pact

(15)  Zvláště zajímavá je Komise pro měření hospodářské výkonnosti a sociálního pokroku, kterou zřídil francouzský prezident Nicolas Sarkozy za tím účelem, aby zavedla nové ukazatele k měření hospodářského a sociálního pokroku, jež by přesahovaly HDP.

15

(16)  Nová strategie velšské vlády pro udržitelný rozvoj s názvem One Planet: One Wales zavádí pět ukazatelů vysoké úrovně, jež může Wales využít v rámci každé z klíčových součástí strategie: 1) „ekologická stopa“, 2) biologická rozmanitost, 3) hrubá přidaná hodnota (ekvivalent hodnoty HDP), 4) domácnosti s nízkými příjmy, 5) blahobyt.

16

One Planet: One Wales

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/11

---

Stanovisko Výboru regionů – Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací

2010/C 141/03

VÝBOR REGIONŮ

| — | upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie;

| — | konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné;

| — | domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách;

| — | upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí. |
| --- | --- |

—

upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí.

| Zpravodajka | : | paní FÜGL (AT/SES), místostarostka obce Traisen |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

paní FÜGL (AT/SES), místostarostka obce Traisen

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací

KOM(2008) 868 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá úsilí, které Komise vyvíjí v souvislosti se sdělením Nové dovednosti pro nová pracovní místa; |
| --- | --- |

1.

vítá úsilí, které Komise vyvíjí v souvislosti se sdělením Nové dovednosti pro nová pracovní místa;

| 2. | konstatuje, že nejvážnější finanční a hospodářská krize posledních desetiletí již způsobila krizi zaměstnanosti a sociální krizi, která se v budoucnosti zhorší a proto její dopady musí být předvídány a zmírňovány (1); |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že nejvážnější finanční a hospodářská krize posledních desetiletí již způsobila krizi zaměstnanosti a sociální krizi, která se v budoucnosti zhorší a proto její dopady musí být předvídány a zmírňovány (1);

| 3. | upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie;

| 4. | konstatuje, že k tomu je nezbytná analýza vývoje trhu práce Evropské unie v příštích letech; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že k tomu je nezbytná analýza vývoje trhu práce Evropské unie v příštích letech;

Budoucí výzvy

| 5. | konstatuje, že Evropská unie a jejích 27 členských států bude v příštích letech konfrontováno s mnoha velkými výzvami, jelikož základní struktury a pracovní a podniková kultura průmyslové a informační společnosti se stále více přizpůsobují novým postupům znalostní a inovační společnosti, kde je klíčovým faktorem rychlé předvídání; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že Evropská unie a jejích 27 členských států bude v příštích letech konfrontováno s mnoha velkými výzvami, jelikož základní struktury a pracovní a podniková kultura průmyslové a informační společnosti se stále více přizpůsobují novým postupům znalostní a inovační společnosti, kde je klíčovým faktorem rychlé předvídání;

| 6. | konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné;

| 7. | domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách;

| 8. | je toho názoru, že větší zohlednění vyžaduje i demografická změna a stárnutí obyvatelstva; |
| --- | --- |

8.

je toho názoru, že větší zohlednění vyžaduje i demografická změna a stárnutí obyvatelstva;

| 9. | upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí;

| 10. | poukazuje na to, že všechny tyto změny mají vliv na zaměstnance, na trh práce a na podniky; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že všechny tyto změny mají vliv na zaměstnance, na trh práce a na podniky;

| 11. | navrhuje přijmout konkrétní dlouhodobá opatření zaměřená na základní a úzce koordinované činnosti v oblasti výzkumu, vzdělávání a inovací (tzv. znalostní trojúhelník) za podpory spolupráce na úrovni Evropské unie, pokud jde o výměnu zkušeností a navržení vhodných řešení; |
| --- | --- |

11.

navrhuje přijmout konkrétní dlouhodobá opatření zaměřená na základní a úzce koordinované činnosti v oblasti výzkumu, vzdělávání a inovací (tzv. znalostní trojúhelník) za podpory spolupráce na úrovni Evropské unie, pokud jde o výměnu zkušeností a navržení vhodných řešení;

Úloha obcí a regionů

| 12. | konstatuje, že obce a regiony hrají důležitou úlohu při uskutečňování cílů uvedených ve sdělení Komise; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že obce a regiony hrají důležitou úlohu při uskutečňování cílů uvedených ve sdělení Komise;

| 13. | vítá, že je ve sdělení výslovně uznávána regionální rozmanitost potřebných kvalifikací a trhů práce. Obce a regiony jsou navíc převážně těmi, kdo poskytují základní a středoškolské vzdělání. V tomto ohledu je počáteční vzdělání základem pro další rozvoj dovedností. Nezbytné rámcové podmínky pro mobilitu a odbornou přípravu, jako např. dopravní spojení, zařízení péče o děti, vzdělávací zařízení apod., velmi často spadají do působnosti místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

13.

vítá, že je ve sdělení výslovně uznávána regionální rozmanitost potřebných kvalifikací a trhů práce. Obce a regiony jsou navíc převážně těmi, kdo poskytují základní a středoškolské vzdělání. V tomto ohledu je počáteční vzdělání základem pro další rozvoj dovedností. Nezbytné rámcové podmínky pro mobilitu a odbornou přípravu, jako např. dopravní spojení, zařízení péče o děti, vzdělávací zařízení apod., velmi často spadají do působnosti místních a regionálních orgánů;

| 14. | domnívá se, že profesní mobilita (i přeshraniční) je předpokladem k tomu, aby existovala větší možnost volby a lidé nalezli nová a lepší pracovní místa; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že profesní mobilita (i přeshraniční) je předpokladem k tomu, aby existovala větší možnost volby a lidé nalezli nová a lepší pracovní místa;

| 15. | konstatuje, že intenzivnější zapojení obcí a regionů díky intenzivnější regionální spolupráci všech zainteresovaných stran, analýza regionálních trhů práce a odhad budoucích požadavků na kvalifikaci jsou pro strukturálně slabé venkovské oblasti ohrožené odlivem obyvatel, jakož i pro nejvzdálenější regiony, nevyhnutelné. Zohlednění znalostí a zkušeností místních a regionálních orgánů je nezbytné i pro přípravu reakcí Evropské unie na tyto výzvy; |
| --- | --- |

15.

konstatuje, že intenzivnější zapojení obcí a regionů díky intenzivnější regionální spolupráci všech zainteresovaných stran, analýza regionálních trhů práce a odhad budoucích požadavků na kvalifikaci jsou pro strukturálně slabé venkovské oblasti ohrožené odlivem obyvatel, jakož i pro nejvzdálenější regiony, nevyhnutelné. Zohlednění znalostí a zkušeností místních a regionálních orgánů je nezbytné i pro přípravu reakcí Evropské unie na tyto výzvy;

| 16. | vyslovuje se pro účinnější čerpání finančních prostředků z Evropského sociálního fondu (ESF) v zájmu regionů a místních správních jednotek. Tak bude možné zaručit, že obce a regiony obdrží nezbytné finance rychle a přímo a že budou moci lépe koordinovat jejich použití; |
| --- | --- |

16.

vyslovuje se pro účinnější čerpání finančních prostředků z Evropského sociálního fondu (ESF) v zájmu regionů a místních správních jednotek. Tak bude možné zaručit, že obce a regiony obdrží nezbytné finance rychle a přímo a že budou moci lépe koordinovat jejich použití;

Změny na trhu práce

| 17. | zdůrazňuje, že trh práce je v jednotlivých členských státech i v celé Evropské unii konfrontován s různým vývojem; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že trh práce je v jednotlivých členských státech i v celé Evropské unii konfrontován s různým vývojem;

| 18. | konstatuje, že téměř žádný zaměstnanec již dnes nevykonává stejnou práci po celý život. Studie z roku 2005 prokázala, že zaměstnanci měli v průměru za svůj dosavadní profesní život již čtyři zaměstnání. (2) Hodně zaměstnanců je také zasaženo střídáním období práce a nezaměstnanosti, nejisté formy práce jsou na postupu. Vyzývá proto k vytvoření rovnováhy příznivé pro zaměstnance mezi základní potřebou sociálního zabezpečení na jedné straně a nezbytnou flexibilitou trhu práce na druhé (jak se to odráží v koncepci flexikurity); |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že téměř žádný zaměstnanec již dnes nevykonává stejnou práci po celý život. Studie z roku 2005 prokázala, že zaměstnanci měli v průměru za svůj dosavadní profesní život již čtyři zaměstnání. (2) Hodně zaměstnanců je také zasaženo střídáním období práce a nezaměstnanosti, nejisté formy práce jsou na postupu. Vyzývá proto k vytvoření rovnováhy příznivé pro zaměstnance mezi základní potřebou sociálního zabezpečení na jedné straně a nezbytnou flexibilitou trhu práce na druhé (jak se to odráží v koncepci flexikurity);

| 19. | zastává názor, že profesní mobilita hraje v dnešním profesním životě důležitou roli, přičemž ochota přijmout novou profesní výzvu převládá zejména u mladších, vysoce kvalifikovaných pracovníků. Od profesně a prostorově flexibilních lidí se spíše očekává, že se přizpůsobí novým situacím a budou tak rozvíjet svoje dovednosti; |
| --- | --- |

19.

zastává názor, že profesní mobilita hraje v dnešním profesním životě důležitou roli, přičemž ochota přijmout novou profesní výzvu převládá zejména u mladších, vysoce kvalifikovaných pracovníků. Od profesně a prostorově flexibilních lidí se spíše očekává, že se přizpůsobí novým situacím a budou tak rozvíjet svoje dovednosti;

| 20. | upozorňuje na to, že stárnutí obyvatelstva postupuje mílovými kroky, potenciál pracovních sil v Evropské unii by do roku 2030 mohl klesnout o téměř 20 milionů lidí (3). Zaměstnanci proto musejí být již dnes vybaveni dostatečnými dovednostmi, aby v budoucnosti na trhu práce obstáli. Je třeba zajistit přístup ke vzdělávání a odborné přípravě. Zároveň jsou nezbytné inteligentní systémy řízení migrace, které zohlední potřeby jednotlivců, přijímajících zemí i zemí původu; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na to, že stárnutí obyvatelstva postupuje mílovými kroky, potenciál pracovních sil v Evropské unii by do roku 2030 mohl klesnout o téměř 20 milionů lidí (3). Zaměstnanci proto musejí být již dnes vybaveni dostatečnými dovednostmi, aby v budoucnosti na trhu práce obstáli. Je třeba zajistit přístup ke vzdělávání a odborné přípravě. Zároveň jsou nezbytné inteligentní systémy řízení migrace, které zohlední potřeby jednotlivců, přijímajících zemí i zemí původu;

| 21. | upozorňuje na to, že v následujícím desetiletí se očekává zvýšená poptávka po vysoce kvalifikovaných a přizpůsobivých pracovnících s nejrůznějšími dovednostmi (nejen technickými, ale i sociálními a kulturními, tj. schopností komunikovat, řešit konflikty apod.). Požadavky kladené na pracovníky zaměstnaných na tzv. místech vyžadujících „nízkou“ a „střední“ kvalifikaci jsou si stále podobnější. Celkově se pro tyto činnosti požaduje vyšší kvalifikace, poptávka po činnostech s nižší kvalifikací klesá. Současně se zvyšuje úroveň mezd u vysoce kvalifikovaných zaměstnání a klesá u méně kvalifikovaných zaměstnání. Tato polarizace pracovních míst musí vyústit v produktivní mzdovou politiku, aby se zamezilo existenci sektorů s nízkými mzdami. Je třeba usilovat o to, aby byly lidem díky odpovídajícím kvalifikačním opatřením poskytnuty skutečné příležitosti k mobilitě; |
| --- | --- |

21.

upozorňuje na to, že v následujícím desetiletí se očekává zvýšená poptávka po vysoce kvalifikovaných a přizpůsobivých pracovnících s nejrůznějšími dovednostmi (nejen technickými, ale i sociálními a kulturními, tj. schopností komunikovat, řešit konflikty apod.). Požadavky kladené na pracovníky zaměstnaných na tzv. místech vyžadujících „nízkou“ a „střední“ kvalifikaci jsou si stále podobnější. Celkově se pro tyto činnosti požaduje vyšší kvalifikace, poptávka po činnostech s nižší kvalifikací klesá. Současně se zvyšuje úroveň mezd u vysoce kvalifikovaných zaměstnání a klesá u méně kvalifikovaných zaměstnání. Tato polarizace pracovních míst musí vyústit v produktivní mzdovou politiku, aby se zamezilo existenci sektorů s nízkými mzdami. Je třeba usilovat o to, aby byly lidem díky odpovídajícím kvalifikačním opatřením poskytnuty skutečné příležitosti k mobilitě;

Předvídání budoucích dovedností

| 22. | vyzývá členské státy, aby vypracovaly transparentní opatření v oblasti prognóz a předvídání, jež by mohly využít k podpoře vytváření nových pracovních míst vyžadujících znalosti a k rozvoji odborné přípravy podle dovedností, které bude trh práce požadovat; |
| --- | --- |

22.

vyzývá členské státy, aby vypracovaly transparentní opatření v oblasti prognóz a předvídání, jež by mohly využít k podpoře vytváření nových pracovních míst vyžadujících znalosti a k rozvoji odborné přípravy podle dovedností, které bude trh práce požadovat;

| 23. | doporučuje uplatňovat nejen kvantitativní, ale i kvalitativní opatření, aby byla zaručena spolehlivost a účinnost těchto nástrojů na předvídání. Tak bude možné vypracovat spolehlivé prognózy toho, jaké pracovní síly resp. dovednosti bude v budoucnosti trh práce požadovat; |
| --- | --- |

23.

doporučuje uplatňovat nejen kvantitativní, ale i kvalitativní opatření, aby byla zaručena spolehlivost a účinnost těchto nástrojů na předvídání. Tak bude možné vypracovat spolehlivé prognózy toho, jaké pracovní síly resp. dovednosti bude v budoucnosti trh práce požadovat;

| 24. | domnívá se, že zaměstnanci musí být především flexibilní, aby byli na trhu práce konkurenceschopní, měli by umět reagovat na nečekané změny a mít schopnost komunikovat (4). Zároveň musí být rámcové podmínky nastaveny tak, aby flexibilita nebyla požadována pouze od pracovníků, tzn. veřejné orgány různých úrovní i sociální partneři musí společně uvažovat o tom, jak lze sloučit potřebu sociální jistoty s požadavky trhu práce na flexibilitu. Přitom je třeba zohlednit i to, že na vnitřním trhu EU nesmí být podporována hospodářská soutěž o nejnižší standard; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že zaměstnanci musí být především flexibilní, aby byli na trhu práce konkurenceschopní, měli by umět reagovat na nečekané změny a mít schopnost komunikovat (4). Zároveň musí být rámcové podmínky nastaveny tak, aby flexibilita nebyla požadována pouze od pracovníků, tzn. veřejné orgány různých úrovní i sociální partneři musí společně uvažovat o tom, jak lze sloučit potřebu sociální jistoty s požadavky trhu práce na flexibilitu. Přitom je třeba zohlednit i to, že na vnitřním trhu EU nesmí být podporována hospodářská soutěž o nejnižší standard;

| 25. | vyzývá k tomu, aby byla v tomto směru posílena spolupráce mezi podniky, vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, obcemi, regiony a zástupci zainteresovaných stran. Podporovat je třeba zejména spolupráci mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, aby byla vytvořena partnerství pro splnění střednědobých požadavků na kvalifikaci. Dále by bylo možné získat důležité informace díky kvalitativním studiím o tom, co zaměstnavatelé od studentů a absolventů očekávají; |
| --- | --- |

25.

vyzývá k tomu, aby byla v tomto směru posílena spolupráce mezi podniky, vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, obcemi, regiony a zástupci zainteresovaných stran. Podporovat je třeba zejména spolupráci mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, aby byla vytvořena partnerství pro splnění střednědobých požadavků na kvalifikaci. Dále by bylo možné získat důležité informace díky kvalitativním studiím o tom, co zaměstnavatelé od studentů a absolventů očekávají;

| 26. | podporuje názor Komise, že doplňkové informace o situaci v členských státech EU jsou neodmyslitelným předpokladem pro odpovídající politické reakce na výzvy; |
| --- | --- |

26.

podporuje názor Komise, že doplňkové informace o situaci v členských státech EU jsou neodmyslitelným předpokladem pro odpovídající politické reakce na výzvy;

| 27. | žádá Evropskou komisi, aby pokračovala ve spolupráci s Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP), aby tuto spolupráci posílila a také využívala výsledky průzkumů, což jí umožní včas podchytit potřeby nových dovedností na trhu práce a mít v této problematice k dispozici zevrubné prognózy; |
| --- | --- |

27.

žádá Evropskou komisi, aby pokračovala ve spolupráci s Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP), aby tuto spolupráci posílila a také využívala výsledky průzkumů, což jí umožní včas podchytit potřeby nových dovedností na trhu práce a mít v této problematice k dispozici zevrubné prognózy;

| 28. | poukazuje na to, že je při shromažďování a využívání informací nutné zohlednit regionální rozdíly. Pouze tak je totiž možné přijmout konkrétní opatření uzpůsobená jednotlivým regionům v různých členských státech EU; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že je při shromažďování a využívání informací nutné zohlednit regionální rozdíly. Pouze tak je totiž možné přijmout konkrétní opatření uzpůsobená jednotlivým regionům v různých členských státech EU;

Význam vzdělávání a odborné přípravy

| 29. | konstatuje, že pracovní síly, které bude trh práce v budoucnosti potřebovat, musí být vybaveny nezbytnými kompetencemi. Proto je velmi důležité vzdělávání a odborná příprava. Vysoké školy a další vzdělávací zařízení a zařízení pro odbornou přípravu musí považovat dovednosti požadované od pracovníků a jejich zprostředkování za stejně důležitý úkol jako obecné školní vzdělání dětí a mládeže; |
| --- | --- |

29.

konstatuje, že pracovní síly, které bude trh práce v budoucnosti potřebovat, musí být vybaveny nezbytnými kompetencemi. Proto je velmi důležité vzdělávání a odborná příprava. Vysoké školy a další vzdělávací zařízení a zařízení pro odbornou přípravu musí považovat dovednosti požadované od pracovníků a jejich zprostředkování za stejně důležitý úkol jako obecné školní vzdělání dětí a mládeže;

| 30. | upozorňuje, že v zájmu posílení celoživotního učení a zvýšení flexibility a bezpečnosti v oblasti zaměstnanosti je třeba vypracovat a uskutečňovat odpovídající strategie a politická opatření; |
| --- | --- |

30.

upozorňuje, že v zájmu posílení celoživotního učení a zvýšení flexibility a bezpečnosti v oblasti zaměstnanosti je třeba vypracovat a uskutečňovat odpovídající strategie a politická opatření;

| 31. | zdůrazňuje, že zachovat je však nutné i pracovní místa, která existují již nyní, a je třeba do nich investovat. Podniky proto musí zaměstnancům umožňovat vzdělávání a odbornou přípravu v rámci podniku. Odborná příprava zvyšuje produktivitu a hospodářský růst. V tomto směru se od Evropské unie a členských států požaduje, aby společně vytvářely pobídky pro podniky a podporovaly odbornou přípravu; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že zachovat je však nutné i pracovní místa, která existují již nyní, a je třeba do nich investovat. Podniky proto musí zaměstnancům umožňovat vzdělávání a odbornou přípravu v rámci podniku. Odborná příprava zvyšuje produktivitu a hospodářský růst. V tomto směru se od Evropské unie a členských států požaduje, aby společně vytvářely pobídky pro podniky a podporovaly odbornou přípravu;

| 32. | domnívá se, že důležitým krokem k vytvoření evropského prostoru vzdělávání byl již boloňský, resp. kodaňský proces. Jelikož trh práce v Evropské unii bude v budoucnosti žádat více dovedností, je pro profesní mobilitu zaměstnanců důležité, aby bylo v jednotlivých členských státech lépe uznáváno dosažené vzdělání; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že důležitým krokem k vytvoření evropského prostoru vzdělávání byl již boloňský, resp. kodaňský proces. Jelikož trh práce v Evropské unii bude v budoucnosti žádat více dovedností, je pro profesní mobilitu zaměstnanců důležité, aby bylo v jednotlivých členských státech lépe uznáváno dosažené vzdělání;

| 33. | poukazuje na skutečnost, že do roku 2020 má podíl pracovních míst, která vyžadují vysokou úroveň vzdělání, stoupnout z 25,1 % na 31,3 % celkového počtu (5). Na druhé straně je třeba omezit riziko nadměrné nabídky vysoce kvalifikovaných pracovníků. Proto musí být – paralelně k nabídce nezbytné vysoké kvalifikace – na trhu práce včas rozpoznány nezbytné dovednosti, aby byla nabídka dostatečného množství pracovních míst vyžadujících vysokou kvalifikaci, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na skutečnost, že do roku 2020 má podíl pracovních míst, která vyžadují vysokou úroveň vzdělání, stoupnout z 25,1 % na 31,3 % celkového počtu (5). Na druhé straně je třeba omezit riziko nadměrné nabídky vysoce kvalifikovaných pracovníků. Proto musí být – paralelně k nabídce nezbytné vysoké kvalifikace – na trhu práce včas rozpoznány nezbytné dovednosti, aby byla nabídka dostatečného množství pracovních míst vyžadujících vysokou kvalifikaci, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou;

| 34. | je toho názoru, že zavedení evropského rámce kvalifikací zvýší přehlednost jednotlivých kvalifikací a usnadní přístup k dalšímu vzdělávání, resp. podpoří flexibilitu a mobilitu pracovníků. Mobilitu přitom nelze chápat pouze jako mobilitu mezi různými podniky, ale také zejména v rámci jednotlivých podniků; |
| --- | --- |

34.

je toho názoru, že zavedení evropského rámce kvalifikací zvýší přehlednost jednotlivých kvalifikací a usnadní přístup k dalšímu vzdělávání, resp. podpoří flexibilitu a mobilitu pracovníků. Mobilitu přitom nelze chápat pouze jako mobilitu mezi různými podniky, ale také zejména v rámci jednotlivých podniků;

| 35. | připomíná, že také pro občany ze zemí mimo EU, resp. migranty, musí být nalezen způsob uznání jejich kvalifikace, aby nezmizely stávající resp. získané dovednosti. V této souvislosti má velký význam i spolupráce na mezinárodní úrovni, např. spolupráce se zeměmi původu migrantů při boji proti odlivu mozků; |
| --- | --- |

35.

připomíná, že také pro občany ze zemí mimo EU, resp. migranty, musí být nalezen způsob uznání jejich kvalifikace, aby nezmizely stávající resp. získané dovednosti. V této souvislosti má velký význam i spolupráce na mezinárodní úrovni, např. spolupráce se zeměmi původu migrantů při boji proti odlivu mozků;

| 36. | požaduje, aby předávání dovedností začalo již v raném dětství, neboť ochota k celoživotnímu učení se utváří především při počátečním vzdělávání. Právě v této fázi života si totiž děti osvojují nové dovednosti nejrychleji a nejsnáze; |
| --- | --- |

36.

požaduje, aby předávání dovedností začalo již v raném dětství, neboť ochota k celoživotnímu učení se utváří především při počátečním vzdělávání. Právě v této fázi života si totiž děti osvojují nové dovednosti nejrychleji a nejsnáze;

| 37. | domnívá se, že spolupráce mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu může pomoci lépe sladit nezbytné kvalifikace a dovednosti, popř. nabízená pracovní místa, a to tím, že bude navržen a prováděn program e-dovedností na úrovni EU, který bude moci být přizpůsoben místní a regionální úrovni, aby vyhovoval různým potřebám a situacím. Stáže a exkurze zprostředkovávají další dovednosti a nechávají nahlédnout do světa práce; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že spolupráce mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu může pomoci lépe sladit nezbytné kvalifikace a dovednosti, popř. nabízená pracovní místa, a to tím, že bude navržen a prováděn program e-dovedností na úrovni EU, který bude moci být přizpůsoben místní a regionální úrovni, aby vyhovoval různým potřebám a situacím. Stáže a exkurze zprostředkovávají další dovednosti a nechávají nahlédnout do světa práce;

| 38. | považuje za vhodné zvážit vypracování charty Evropské unie pro stáže. Tak by bylo mladým lidem přiznáno více práv při získávání a uznávání pracovních zkušeností, a byl by jim tak usnadněn i vstup do profesního života; |
| --- | --- |

38.

považuje za vhodné zvážit vypracování charty Evropské unie pro stáže. Tak by bylo mladým lidem přiznáno více práv při získávání a uznávání pracovních zkušeností, a byl by jim tak usnadněn i vstup do profesního života;

Sociální soudržnost

| 39. | domnívá se, že obecně by měl být i na úrovni EU kladen větší důraz na kvalitu práce. V této souvislosti je třeba připomenout, že od roku 2008 je vytváření důstojných pracovních míst nedílnou součástí rozvojových cílů tisíciletí OSN; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že obecně by měl být i na úrovni EU kladen větší důraz na kvalitu práce. V této souvislosti je třeba připomenout, že od roku 2008 je vytváření důstojných pracovních míst nedílnou součástí rozvojových cílů tisíciletí OSN;

| 40. | zdůrazňuje, že růst a zaměstnanost nestačí k tomu, aby se Evropská unie začala hospodářsky zotavovat. Navíc je třeba vypracovat i podpůrná opatření na podporu sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že růst a zaměstnanost nestačí k tomu, aby se Evropská unie začala hospodářsky zotavovat. Navíc je třeba vypracovat i podpůrná opatření na podporu sociální soudržnosti;

| 41. | připomíná, že pro všechny ty, kteří kvůli svým zájmům nebo tělesným a duševním schopnostem nesplňují požadavky vysoce kvalifikovaného trhu práce, je třeba zajistit přístup k trhu práce prostřednictvím příslušných programů na podporu a doprovod v práci, a případně dostatečný příjem, resp. v členských státech, kde platí příslušná pravidla, zajistit platný minimální příjem; |
| --- | --- |

41.

připomíná, že pro všechny ty, kteří kvůli svým zájmům nebo tělesným a duševním schopnostem nesplňují požadavky vysoce kvalifikovaného trhu práce, je třeba zajistit přístup k trhu práce prostřednictvím příslušných programů na podporu a doprovod v práci, a případně dostatečný příjem, resp. v členských státech, kde platí příslušná pravidla, zajistit platný minimální příjem;

| 42. | požaduje, aby byla prosazována stejná účast mužů i žen na trhu práce prostřednictvím odstranění překážek, které tomu brání. Zásadním krokem je v této souvislosti odstranění přetrvávajících mzdových rozdílů („gender pay gap“); |
| --- | --- |

42.

požaduje, aby byla prosazována stejná účast mužů i žen na trhu práce prostřednictvím odstranění překážek, které tomu brání. Zásadním krokem je v této souvislosti odstranění přetrvávajících mzdových rozdílů („gender pay gap“);

| 43. | připomíná, že z důvodu stárnutí obyvatelstva je i v oblasti péče a sociálních služeb třeba počítat se zvýšením poptávky po pracovních silách, a tím i nárůstem pracovních příležitostí. Proto jsou důležitá odpovídající kvalifikační opatření a intenzivnější spolupráce na úrovni Evropské unie, aby bylo v případě potřeby možné vyvážit rozdíly mezi nabídkou a poptávkou v EU; |
| --- | --- |

43.

připomíná, že z důvodu stárnutí obyvatelstva je i v oblasti péče a sociálních služeb třeba počítat se zvýšením poptávky po pracovních silách, a tím i nárůstem pracovních příležitostí. Proto jsou důležitá odpovídající kvalifikační opatření a intenzivnější spolupráce na úrovni Evropské unie, aby bylo v případě potřeby možné vyvážit rozdíly mezi nabídkou a poptávkou v EU;

| 44. | navrhuje, aby byly podporovány formy zaměstnání s flexibilní pracovní dobou, uzpůsobené schopnostem a zdravotní situaci starších zaměstnanců; tím by mohlo být zejména starším zaměstnancům umožněno setrvání na trhu práce až do doby odchodu do důchodu; |
| --- | --- |

44.

navrhuje, aby byly podporovány formy zaměstnání s flexibilní pracovní dobou, uzpůsobené schopnostem a zdravotní situaci starších zaměstnanců; tím by mohlo být zejména starším zaměstnancům umožněno setrvání na trhu práce až do doby odchodu do důchodu;

| 45. | je toho názoru, že díky spolupráci místních správních jednotek, regionů, podniků a vzdělávacích zařízení a zařízení pro odbornou přípravu by již mohly být vypracovány „úspěšné“ modely celoživotního vzdělávání, uznávání pracovní zkušenosti, zvyšování dovedností a pracovních příležitostí. Shromažďování a zveřejňování těchto příkladů „osvědčených postupů“ je žádoucí. Dále je třeba značných investic, aby tyto osvědčené postupy byly využity k vypracování koncepcí, učebních osnov a metod výuky, odborné přípravy a učení, na jejichž základě bude možné rozvíjet dovednosti potřebné na pracovišti za vynaložení minimálních dodatečných nákladů pro obce (rozsáhlé zvyklosti využívat IKT); |
| --- | --- |

45.

je toho názoru, že díky spolupráci místních správních jednotek, regionů, podniků a vzdělávacích zařízení a zařízení pro odbornou přípravu by již mohly být vypracovány „úspěšné“ modely celoživotního vzdělávání, uznávání pracovní zkušenosti, zvyšování dovedností a pracovních příležitostí. Shromažďování a zveřejňování těchto příkladů „osvědčených postupů“ je žádoucí. Dále je třeba značných investic, aby tyto osvědčené postupy byly využity k vypracování koncepcí, učebních osnov a metod výuky, odborné přípravy a učení, na jejichž základě bude možné rozvíjet dovednosti potřebné na pracovišti za vynaložení minimálních dodatečných nákladů pro obce (rozsáhlé zvyklosti využívat IKT);

| 46. | konstatuje, že aby bylo možné účinně čelit měnícím se podmínkám na trhu práce, bude nutné provést změny ve stávajících finančních nástrojích (ESF, EFRR). |
| --- | --- |

46.

konstatuje, že aby bylo možné účinně čelit měnícím se podmínkám na trhu práce, bude nutné provést změny ve stávajících finančních nástrojích (ESF, EFRR).

V Bruselu dne 3. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Podle jarní předpovědi Evropské komise ze dne 4. května 2009 se očekává, že míra nezaměstnanosti vzroste v roce 2010 v EU na 11 %. Perspektivně se očekává snížení zaměstnanosti o přibližně 2,5 % v EU i v eurozóně v tomto roce a o dalšího 1,5 % v roce 2010, takže za oba roky dohromady dojde ke ztrátě přibližně 8,5 milionu pracovních míst, v kontrastu k 9,5 milionům nově vytvořených pracovních míst během let 2006–2008. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/693&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=en

1

(2)  Eurobarometr 64.1 o geografické mobilitě a mobilitě na trhu práce, září 2005.

2

(3)  Rada Evropské unie, společné stanovisko Výboru pro zaměstnanost a Výboru pro sociální ochranu k tématu aktivního stárnutí, 9269/07, květen 2007.

3

(4)  Origins and Consequences of Changes in Labour Market Skill Needs. Considerations from a European Perspective. Analytická zpráva pro Evropskou komisi vypracovaná Evropskou sítí odborníků na ekonomiku vzdělávání (European Expert Network on Economics of Education – EENEE), www.education-economics.org, s. 25.

4

Origins and Consequences of Changes in Labour Market Skill Needs. Considerations from a European Perspective.

(5)  KOM(2008) 868 v konečném znění, s. 9.

5

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/16

---

Stanovisko Výboru regionů – Regionální hlediska v rozvoji mediální gramotnosti – Mediální výchova ve vzdělávací politice EU

2010/C 141/04

VÝBOR REGIONŮ

| — | poukazuje na to, že v řadě případů jsou za začlenění mediální výchovy do oficiálního vzdělávání zodpovědné místní a regionální orgány, a to na všech úrovních. Z tohoto důvodu by měl být nalezen vhodný postup, který by umožnil podporovat místní a regionální orgány při projektech souvisejících s mediální gramotností; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že v řadě případů jsou za začlenění mediální výchovy do oficiálního vzdělávání zodpovědné místní a regionální orgány, a to na všech úrovních. Z tohoto důvodu by měl být nalezen vhodný postup, který by umožnil podporovat místní a regionální orgány při projektech souvisejících s mediální gramotností;

| — | zdůrazňuje, že v nové fázi vzdělávací politiky EU, která byla zahájena na základě strategického rámce, by měla být zohledněna i oblast mediální gramotnosti. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že v nové fázi vzdělávací politiky EU, která byla zahájena na základě strategického rámce, by měla být zohledněna i oblast mediální gramotnosti.

| — | upozorňuje, že je zapotřebí, aby bylo jasně vysvětleno, v čem se vzájemně liší jednotlivé hlavní složky mediální gramotnosti, neboť pro rozvoj každé z nich jsou zapotřebí zvláštní strategie, subjekty a zdroje; |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že je zapotřebí, aby bylo jasně vysvětleno, v čem se vzájemně liší jednotlivé hlavní složky mediální gramotnosti, neboť pro rozvoj každé z nich jsou zapotřebí zvláštní strategie, subjekty a zdroje;

| — | rád by poukázal na to, že koncept zvyšování povědomí spotřebitelů by měl být aplikován také na využívání médií. I v oblasti médií má totiž přísnější dodržování práv spotřebitelů zásadní význam. |
| --- | --- |

—

rád by poukázal na to, že koncept zvyšování povědomí spotřebitelů by měl být aplikován také na využívání médií. I v oblasti médií má totiž přísnější dodržování práv spotřebitelů zásadní význam.

| Zpravodaj | : | András SZALAY (HU/ALDE), radní města Veszprém |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

András SZALAY (HU/ALDE), radní města Veszprém

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

| 1. | Výbor regionů vítá, že Evropská komise vysvětlila význam vzdělávací politiky, její základní zásady a cíle, jež vyplývají z definice mediální gramotnosti (1). Přihlédla rovněž ke stanovisku, které VR přijal na svém plenárním zasedání ve dnech 8. a 9. října 2008 (2). |
| --- | --- |

1.

Výbor regionů vítá, že Evropská komise vysvětlila význam vzdělávací politiky, její základní zásady a cíle, jež vyplývají z definice mediální gramotnosti (1). Přihlédla rovněž ke stanovisku, které VR přijal na svém plenárním zasedání ve dnech 8. a 9. října 2008 (2).

| 2. | Výbor regionů doufá, že Evropská komise bude pokračovat ve svém úsilí o harmonický rozvoj politiky na podporu mediální gramotnosti, která byla zahájena v roce 2007. Vyzývá Komisi, aby přitom v souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na specifika pravomocí místních a regionálních orgánů zohlednila stanovisko VR. VR Komisi rovněž žádá, aby ve spolupráci s ostatními institucemi EU, organizací UNESCO a územními samosprávami pokračovala v přípravě akčního plánu pro mediální gramotnost. Bude třeba přitom mít na paměti tyto skutečnosti:






  a) | z hlediska politické kultury, aktivní účasti občanů EU a zvyšování povědomí uživatelů vyžaduje dosažení mediální gramotnosti coby politického cíle mimořádného významu, o jehož dosažení musí důsledně usilovat všechny zainteresované strany, aby každý region a členský stát zejména podporoval inovace v oblasti vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

2.

Výbor regionů doufá, že Evropská komise bude pokračovat ve svém úsilí o harmonický rozvoj politiky na podporu mediální gramotnosti, která byla zahájena v roce 2007. Vyzývá Komisi, aby přitom v souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na specifika pravomocí místních a regionálních orgánů zohlednila stanovisko VR. VR Komisi rovněž žádá, aby ve spolupráci s ostatními institucemi EU, organizací UNESCO a územními samosprávami pokračovala v přípravě akčního plánu pro mediální gramotnost. Bude třeba přitom mít na paměti tyto skutečnosti:

a)

z hlediska politické kultury, aktivní účasti občanů EU a zvyšování povědomí uživatelů vyžaduje dosažení mediální gramotnosti coby politického cíle mimořádného významu, o jehož dosažení musí důsledně usilovat všechny zainteresované strany, aby každý region a členský stát zejména podporoval inovace v oblasti vzdělávání;

| b) | v souladu se Smlouvou o ES spadá politika v oblasti vzdělávání a odborné přípravy do výlučné působnosti členských států, zatímco Evropská unie přispívá ke zlepšení jednotlivých národních systémů tím, že členským státům v případě potřeby poskytuje dodatečné nástroje Společenství a usnadňuje výměnu informací a osvědčených postupů. To je zdůrazněno i ve sdělení Evropské komise z roku 2008 Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy
   (3); |
| --- | --- |

b)

v souladu se Smlouvou o ES spadá politika v oblasti vzdělávání a odborné přípravy do výlučné působnosti členských států, zatímco Evropská unie přispívá ke zlepšení jednotlivých národních systémů tím, že členským státům v případě potřeby poskytuje dodatečné nástroje Společenství a usnadňuje výměnu informací a osvědčených postupů. To je zdůrazněno i ve sdělení Evropské komise z roku 2008 Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy
   (3);

| c) | strategický rámec v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (4) považuje (diskutabilně) mediální gramotnost za podoblast schopnosti práce s digitálními technologiemi, přestože může hrát rozhodující úlohu při plnění řady cílů a priorit uvedených ve strategickém rámci (zejména při získávání základních dovedností ve čtení, učení se, v oblasti aktivního občanství, při podpoře dialogu mezi kulturami a v případě celoživotního vzdělávání); |
| --- | --- |

c)

strategický rámec v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (4) považuje (diskutabilně) mediální gramotnost za podoblast schopnosti práce s digitálními technologiemi, přestože může hrát rozhodující úlohu při plnění řady cílů a priorit uvedených ve strategickém rámci (zejména při získávání základních dovedností ve čtení, učení se, v oblasti aktivního občanství, při podpoře dialogu mezi kulturami a v případě celoživotního vzdělávání);

| d) | za naléhavé priority jsou ve strategickém rámci (5) označena témata:






  — | rozvoj základních průřezových schopností; |
| --- | --- | --- |

d)

za naléhavé priority jsou ve strategickém rámci (5) označena témata:

—

rozvoj základních průřezových schopností;

| — | opatření, která usnadní vytvoření příznivého institucionálního prostředí pro tvořivost a inovace, založená na kritickém a uváženém využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT) a umožňující zkvalitnit také odbornou přípravu učitelů; |
| --- | --- |

—

opatření, která usnadní vytvoření příznivého institucionálního prostředí pro tvořivost a inovace, založená na kritickém a uváženém využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT) a umožňující zkvalitnit také odbornou přípravu učitelů;

| — | navázání partnerství mezi institucemi a podniky poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu, výzkumnými ústavy, kulturními institucemi a kreativními odvětvími; |
| --- | --- |

—

navázání partnerství mezi institucemi a podniky poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu, výzkumnými ústavy, kulturními institucemi a kreativními odvětvími;

Tyto priority vzájemně úzce souvisejí s úvahami o rozvoji mediální gramotnosti.

| e) | V řadě případů jsou za začlenění mediální výchovy do oficiálního vzdělávání zodpovědné místní a regionální orgány, a to na všech úrovních. Z tohoto důvodu by měl být nalezen vhodný postup, který by umožnil podporovat místní a regionální orgány při projektech, programech a chartách souvisejících s mediální gramotností, včetně různých partnerství spojujících řadu subjektů z veřejného a soukromého sektoru a také partnerství mezi kulturními a vzdělávacími zařízeními a profesionálními tvůrci obsahu, a to vše v rámci formálního i informálního vzdělávání a za přísného dodržování právních předpisů. |
| --- | --- |

e)

V řadě případů jsou za začlenění mediální výchovy do oficiálního vzdělávání zodpovědné místní a regionální orgány, a to na všech úrovních. Z tohoto důvodu by měl být nalezen vhodný postup, který by umožnil podporovat místní a regionální orgány při projektech, programech a chartách souvisejících s mediální gramotností, včetně různých partnerství spojujících řadu subjektů z veřejného a soukromého sektoru a také partnerství mezi kulturními a vzdělávacími zařízeními a profesionálními tvůrci obsahu, a to vše v rámci formálního i informálního vzdělávání a za přísného dodržování právních předpisů.

| 3. | Z tohoto důvodu Výbor regionů žádá, aby mediální gramotnost byla v souladu s doporučením 2006/962/ES zařazena jako devátá klíčová schopnost do evropského referenčního rámce pro celoživotní vzdělávání. Tato změna zaměření klíčových schopností nevyžaduje uvolnění rozsáhlých zdrojů Společenství, nicméně by velmi pomohla orgánům odpovědným za formální vzdělávání v členských státech a regionech, aby přijaly rozhodnutí nezbytná pro začlenění mediální výchovy do učebních osnov. |
| --- | --- |

3.

Z tohoto důvodu Výbor regionů žádá, aby mediální gramotnost byla v souladu s doporučením 2006/962/ES zařazena jako devátá klíčová schopnost do evropského referenčního rámce pro celoživotní vzdělávání. Tato změna zaměření klíčových schopností nevyžaduje uvolnění rozsáhlých zdrojů Společenství, nicméně by velmi pomohla orgánům odpovědným za formální vzdělávání v členských státech a regionech, aby přijaly rozhodnutí nezbytná pro začlenění mediální výchovy do učebních osnov.

| 4. | Bylo by vhodné, aby Evropská komise jasně rozlišovala učení pomocí internetu – elektronické učení neboli eLearning – a rozvíjení mediální gramotnosti, tj. kritickou analýzu internetu coby média v online prostředí. Je na místě upřesnit, že online učení není to samé co mediální výchova a že dovednosti v oblasti IKT a práce s digitálními technologiemi na straně jedné a mediální gramotnost na straně druhé jsou naprosto odlišné věci. Mediální gramotnost musí umožnit občanům, aby aktivně zastávali svou úlohu, a také musí zachovat kulturní rozmanitost a regionální a místní identitu (například vytvořením nových možností, jak vyjádřit svůj názor, umožněním, aby lidé, jež žijí na okraji společnosti, a menšiny mohli v místě bydliště oficiálně vyjadřovat své názory). |
| --- | --- |

4.

Bylo by vhodné, aby Evropská komise jasně rozlišovala učení pomocí internetu – elektronické učení neboli eLearning – a rozvíjení mediální gramotnosti, tj. kritickou analýzu internetu coby média v online prostředí. Je na místě upřesnit, že online učení není to samé co mediální výchova a že dovednosti v oblasti IKT a práce s digitálními technologiemi na straně jedné a mediální gramotnost na straně druhé jsou naprosto odlišné věci. Mediální gramotnost musí umožnit občanům, aby aktivně zastávali svou úlohu, a také musí zachovat kulturní rozmanitost a regionální a místní identitu (například vytvořením nových možností, jak vyjádřit svůj názor, umožněním, aby lidé, jež žijí na okraji společnosti, a menšiny mohli v místě bydliště oficiálně vyjadřovat své názory).

Východiska

| 5. | VR by rád upozornil na to, že rozvoj mediální gramotnosti v kombinaci s úpravou metod mediální výchovy ve školách a při dalším vzdělávání je mimořádně důležitý pro budoucnost Evropy. V rámci této úpravy půjde také o to, povzbudit výuku nových komunikačních technologií, jež mají zcela zásadní význam pro sociální a profesní začlenění. |
| --- | --- |

5.

VR by rád upozornil na to, že rozvoj mediální gramotnosti v kombinaci s úpravou metod mediální výchovy ve školách a při dalším vzdělávání je mimořádně důležitý pro budoucnost Evropy. V rámci této úpravy půjde také o to, povzbudit výuku nových komunikačních technologií, jež mají zcela zásadní význam pro sociální a profesní začlenění.

| 6. | Rozvoj mediální gramotnosti představuje základní aspekt ochrany nezletilých a mladých lidí a zachování lidské důstojnosti v médiích. Vede totiž k uvědomělému využívání médií a k rozvoji samoregulace a společné regulace v rámci odvětví tvorby obsahu (6). Nicméně posílení mediální gramotnosti může být pouze doplněním státní a nadstátní kontroly i zákonné ochrany mladistvých v oblasti médií v tomto ohledu. Otázka této gramotnosti tak do diskuze o odpovědnosti všech složek společnosti zapojuje mimo jiné občany, čímž podporuje rozvoj aktivního a mediálně uvědomělého občanství. Má tedy mimořádný význam pro evropskou politickou kulturu a aktivní účast občanů EU, a je tudíž zapotřebí propagovat evropskou politiku v oblasti mediální výchovy ve všech členských státech a na všech správních a politických úrovních. |
| --- | --- |

6.

Rozvoj mediální gramotnosti představuje základní aspekt ochrany nezletilých a mladých lidí a zachování lidské důstojnosti v médiích. Vede totiž k uvědomělému využívání médií a k rozvoji samoregulace a společné regulace v rámci odvětví tvorby obsahu (6). Nicméně posílení mediální gramotnosti může být pouze doplněním státní a nadstátní kontroly i zákonné ochrany mladistvých v oblasti médií v tomto ohledu. Otázka této gramotnosti tak do diskuze o odpovědnosti všech složek společnosti zapojuje mimo jiné občany, čímž podporuje rozvoj aktivního a mediálně uvědomělého občanství. Má tedy mimořádný význam pro evropskou politickou kulturu a aktivní účast občanů EU, a je tudíž zapotřebí propagovat evropskou politiku v oblasti mediální výchovy ve všech členských státech a na všech správních a politických úrovních.

| 7. | Vzdělávání mládeže, která žije v prostředí zaplaveném médii, vyžaduje kvalitativně nové přístupy, které zohlední také odlišnou sociálně-kulturní úlohu médií a škol v oblasti šíření informací a hodnot. Při definování úlohy učitele je zapotřebí zohlednit skutečnost, že ve světě, kde mají studenti odpovědi na dosah ruky, neboť média jim již předem připravila zjednodušený výklad každé problematiky, probíhá socializace studentů podvědomě. Rozvoj základních dovedností musí tedy obnášet také výklad mediálního obsahu, neboť rozvíjení kritického přístupu se týká především modelů předávaných médií, jež máme v sobě zakořeněné již od dětství a které nevědomky ovlivňují naše vnímání světa. |
| --- | --- |

7.

Vzdělávání mládeže, která žije v prostředí zaplaveném médii, vyžaduje kvalitativně nové přístupy, které zohlední také odlišnou sociálně-kulturní úlohu médií a škol v oblasti šíření informací a hodnot. Při definování úlohy učitele je zapotřebí zohlednit skutečnost, že ve světě, kde mají studenti odpovědi na dosah ruky, neboť média jim již předem připravila zjednodušený výklad každé problematiky, probíhá socializace studentů podvědomě. Rozvoj základních dovedností musí tedy obnášet také výklad mediálního obsahu, neboť rozvíjení kritického přístupu se týká především modelů předávaných médií, jež máme v sobě zakořeněné již od dětství a které nevědomky ovlivňují naše vnímání světa.

| 8. | Při uplatňování otevřené metody koordinace během stanovování nových ukazatelů a nových referenčních hodnot v oblasti vzdělávání a odborné přípravy je zapotřebí mít na paměti, že:






  a) | kontrola čtení a porozumění textu by měla být zaměřena také na zjišťování schopností týkajících se mediálního obsahu, neboť v dnešním elektronickém a digitálním prostředí se tento obsah vyskytuje v kombinované podobě na písemných, obrazových a filmových nosičích; |
| --- | --- | --- |

8.

Při uplatňování otevřené metody koordinace během stanovování nových ukazatelů a nových referenčních hodnot v oblasti vzdělávání a odborné přípravy je zapotřebí mít na paměti, že:

a)

kontrola čtení a porozumění textu by měla být zaměřena také na zjišťování schopností týkajících se mediálního obsahu, neboť v dnešním elektronickém a digitálním prostředí se tento obsah vyskytuje v kombinované podobě na písemných, obrazových a filmových nosičích;

| b) | při stanovování měřítka, jež by umožnilo posoudit míru podpory tvořivosti a inovace, by se nemělo zapomínat na to, že práce na projektech, jejíchž cílem je rozvíjet tvořivost při vytváření obsahu, představuje jednu ze základních forem řešení problémů a týmové práce. |
| --- | --- |

b)

při stanovování měřítka, jež by umožnilo posoudit míru podpory tvořivosti a inovace, by se nemělo zapomínat na to, že práce na projektech, jejíchž cílem je rozvíjet tvořivost při vytváření obsahu, představuje jednu ze základních forem řešení problémů a týmové práce.

| 9. | Jedním z hlavních důvodů současného pomalého pokroku v oblasti mediální výchovy je skutečnost, že v praxi není v Evropě v oblasti vzdělávání jasně stanoven vztah mezi mediální gramotností a schopností práce s digitálními technologiemi. V praxi se využívání IKT při vzdělávání stalo především prostředkem, jak zajistit přístup k digitálnímu prostředí a podpořit rovné příležitosti. Mladí lidé už v současné době nemají sebemenší problémy získat znalosti potřebné pro využívání IT vybavení a základního softwaru ani zvládnout jednoduché aplikace. Učitelé zároveň nemají potřebné schopnosti a mají jen málo času na to, aby mohli rozvíjet kritický výklad mediálního obsahu, jenž je dostupný (také) v digitální podobě, a tvůrčí tvorbu, tedy základní aspekty, jež mají z hlediska mediální gramotnosti stěžejní význam. |
| --- | --- |

9.

Jedním z hlavních důvodů současného pomalého pokroku v oblasti mediální výchovy je skutečnost, že v praxi není v Evropě v oblasti vzdělávání jasně stanoven vztah mezi mediální gramotností a schopností práce s digitálními technologiemi. V praxi se využívání IKT při vzdělávání stalo především prostředkem, jak zajistit přístup k digitálnímu prostředí a podpořit rovné příležitosti. Mladí lidé už v současné době nemají sebemenší problémy získat znalosti potřebné pro využívání IT vybavení a základního softwaru ani zvládnout jednoduché aplikace. Učitelé zároveň nemají potřebné schopnosti a mají jen málo času na to, aby mohli rozvíjet kritický výklad mediálního obsahu, jenž je dostupný (také) v digitální podobě, a tvůrčí tvorbu, tedy základní aspekty, jež mají z hlediska mediální gramotnosti stěžejní význam.

| 10. | Je naléhavě nutné se znovu zamyslet nad vztahem mezi schopností práce s digitálními technologiemi a mediální gramotností, aby bylo zajištěno, že nejasnost, pokud jde o jejich přesné vymezení, nezpůsobí komplikace v oblasti vzdělávání Kromě schopností ovládat nástroje IKT je třeba u mládeže rozvíjet silnější kritické schopnosti a dovednosti, podobně jako technické dovednosti, týkající se obsahové náplně sdělovacích prostředků; je třeba ji vzdělávat tak, aby si mladí lidé uvědomovali otázky související s bezpečností, byli si vědomi otázky respektování soukromí a problému manipulování údajů. |
| --- | --- |

10.

Je naléhavě nutné se znovu zamyslet nad vztahem mezi schopností práce s digitálními technologiemi a mediální gramotností, aby bylo zajištěno, že nejasnost, pokud jde o jejich přesné vymezení, nezpůsobí komplikace v oblasti vzdělávání Kromě schopností ovládat nástroje IKT je třeba u mládeže rozvíjet silnější kritické schopnosti a dovednosti, podobně jako technické dovednosti, týkající se obsahové náplně sdělovacích prostředků; je třeba ji vzdělávat tak, aby si mladí lidé uvědomovali otázky související s bezpečností, byli si vědomi otázky respektování soukromí a problému manipulování údajů.

| 11. | Při konzultacích o politice zaměřené na vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti mediální gramotnosti je tedy zapotřebí, aby:






  — | činnost skupin odborníků a subjektů, jež mají provést přípravné práce, vypracovat návrhy a v rámci generálních ředitelství Evropské komise přijmout rozhodnutí, byla transparentnější; |
| --- | --- | --- |

11.

Při konzultacích o politice zaměřené na vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti mediální gramotnosti je tedy zapotřebí, aby:

—

činnost skupin odborníků a subjektů, jež mají provést přípravné práce, vypracovat návrhy a v rámci generálních ředitelství Evropské komise přijmout rozhodnutí, byla transparentnější;

| — | vzdělávací politika v oblasti mediální gramotnosti byla založena na skutečné znalosti situace, která by zohledňovala také regionální hlediska; |
| --- | --- |

—

vzdělávací politika v oblasti mediální gramotnosti byla založena na skutečné znalosti situace, která by zohledňovala také regionální hlediska;

| — | doporučení a akční plány, jež byly přijaty, měly význam také pro různé subjekty s odlišnými postoji, jichž se týká rozvoj mediální gramotnosti (vlády, veřejné orgány, územní samosprávy, zástupce odvětví tvorby obsahu, výzkumné pracovníky, kulturní a vzdělávací zařízení, nevládní organizace a organizace občanské společnosti). Jejich přijetí by mělo provázet plánování potřebných zdrojů. |
| --- | --- |

—

doporučení a akční plány, jež byly přijaty, měly význam také pro různé subjekty s odlišnými postoji, jichž se týká rozvoj mediální gramotnosti (vlády, veřejné orgány, územní samosprávy, zástupce odvětví tvorby obsahu, výzkumné pracovníky, kulturní a vzdělávací zařízení, nevládní organizace a organizace občanské společnosti). Jejich přijetí by mělo provázet plánování potřebných zdrojů.

| 12. | V nové fázi vzdělávací politiky EU, která byla zahájena na základě strategického rámce, by měla být zohledněna i oblast mediální gramotnosti. |
| --- | --- |

12.

V nové fázi vzdělávací politiky EU, která byla zahájena na základě strategického rámce, by měla být zohledněna i oblast mediální gramotnosti.

Komentář

| 13. | Výbor regionu souhlasí s usnesením Evropského parlamentu, které zdůrazňuje, že mediální gramotnost představuje nezbytně nutnou dovednost pro každého občana žijícího v informační a komunikační společnosti (7). Domnívá se, že cílem, který je zapotřebí sledovat, je vytvoření takové společnosti, která si plně uvědomí význam mediální gramotnosti, a že tohoto cíle lze dosáhnout pomocí mediální výchovy. Proto připomíná, že je absolutně nutné zaručit rovný přístup k internetu všem evropským občanům, zejména těm znevýhodněným zeměpisnou izolací či odlehlostí. |
| --- | --- |

13.

Výbor regionu souhlasí s usnesením Evropského parlamentu, které zdůrazňuje, že mediální gramotnost představuje nezbytně nutnou dovednost pro každého občana žijícího v informační a komunikační společnosti (7). Domnívá se, že cílem, který je zapotřebí sledovat, je vytvoření takové společnosti, která si plně uvědomí význam mediální gramotnosti, a že tohoto cíle lze dosáhnout pomocí mediální výchovy. Proto připomíná, že je absolutně nutné zaručit rovný přístup k internetu všem evropským občanům, zejména těm znevýhodněným zeměpisnou izolací či odlehlostí.

| 14. | Je zapotřebí, aby bylo jasně vysvětleno, v čem se vzájemně liší jednotlivé hlavní složky mediální gramotnosti a jaká je jejich podstata, neboť pro rozvoj každé z nich jsou zapotřebí zvláštní strategie, subjekty a zdroje. Je tedy důležité:






  — | zajistit, aby měl občan přístup jak z technologického hlediska (především pomocí širokopásmového internetu, elektronického zobrazování a programů na zpracování textu), tak pokud jde o přístup k evropskému, národnímu a místnímu audiovizuálnímu dědictví. Ke společnému historickému a kulturnímu dědictví přitom musí mít v souladu s prohlášením z Rigy z roku 2006 o začleňování občanů do informační společnosti a s ohledem na doporučení VR k tomuto tématu (8) přístup ve svém mateřském jazyce; |
| --- | --- | --- |

14.

Je zapotřebí, aby bylo jasně vysvětleno, v čem se vzájemně liší jednotlivé hlavní složky mediální gramotnosti a jaká je jejich podstata, neboť pro rozvoj každé z nich jsou zapotřebí zvláštní strategie, subjekty a zdroje. Je tedy důležité:

—

zajistit, aby měl občan přístup jak z technologického hlediska (především pomocí širokopásmového internetu, elektronického zobrazování a programů na zpracování textu), tak pokud jde o přístup k evropskému, národnímu a místnímu audiovizuálnímu dědictví. Ke společnému historickému a kulturnímu dědictví přitom musí mít v souladu s prohlášením z Rigy z roku 2006 o začleňování občanů do informační společnosti a s ohledem na doporučení VR k tomuto tématu (8) přístup ve svém mateřském jazyce;

| — | zdokonalit dovednosti v oblasti volby mediálního obsahu, schopnost uváženého a systematického výběru, a to zejména na internetu, v situacích, kdy nebyli určeni správci sítě, kteří by byli kontrolováni (například vydavatelstvími, redakcemi, kritiky) či v případě, že jde o informace, mediální texty a reklamy, které nelze ověřit; |
| --- | --- |

—

zdokonalit dovednosti v oblasti volby mediálního obsahu, schopnost uváženého a systematického výběru, a to zejména na internetu, v situacích, kdy nebyli určeni správci sítě, kteří by byli kontrolováni (například vydavatelstvími, redakcemi, kritiky) či v případě, že jde o informace, mediální texty a reklamy, které nelze ověřit;

| — | rozvíjet kritický pohled na mediální průmysl a mediální výrobu a zvláštní pozornost přitom věnovat průběžnému výzkumu a aplikaci metod podporujících rozvoj schopnosti porozumět audiovizuálnímu a nelineárnímu obsahu, dále závěrům takových vědních oborů, jako je ekonomie, antropologie, sociologie, psychologie médií ve vztahu k jejich způsobům fungování a společenské úloze, a také základním otázkám v oblasti právní úpravy médií; |
| --- | --- |

—

rozvíjet kritický pohled na mediální průmysl a mediální výrobu a zvláštní pozornost přitom věnovat průběžnému výzkumu a aplikaci metod podporujících rozvoj schopnosti porozumět audiovizuálnímu a nelineárnímu obsahu, dále závěrům takových vědních oborů, jako je ekonomie, antropologie, sociologie, psychologie médií ve vztahu k jejich způsobům fungování a společenské úloze, a také základním otázkám v oblasti právní úpravy médií;

| — | rozvíjet aktivní a tvůrčí využívání nezbytných technických a manuálních schopností, opatření a znalostí, a to zejména prostřednictvím praktického uplatnění v rámci projektů. Je zapotřebí zaměřit se především na audiovizuální komunikaci a na tvorbu, prezentaci a šíření audiovizuálního obsahu pomocí digitální technologie; |
| --- | --- |

—

rozvíjet aktivní a tvůrčí využívání nezbytných technických a manuálních schopností, opatření a znalostí, a to zejména prostřednictvím praktického uplatnění v rámci projektů. Je zapotřebí zaměřit se především na audiovizuální komunikaci a na tvorbu, prezentaci a šíření audiovizuálního obsahu pomocí digitální technologie;

| — | podněcovat zapojení do místního veřejného života, a to zejména zvyšováním povědomí o otázkách týkajících se ochrany soukromí, práv jednotlivců v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů a veřejných zájmů; |
| --- | --- |

—

podněcovat zapojení do místního veřejného života, a to zejména zvyšováním povědomí o otázkách týkajících se ochrany soukromí, práv jednotlivců v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů a veřejných zájmů;

| — | zvýšit povědomí občanů o nutnosti dbát při využívání médií na rámcové podmínky týkající se autorských práv, práva osobnosti a práv médií a o trestněprávních a občanskoprávních důsledcích v případě porušení; |
| --- | --- |

—

zvýšit povědomí občanů o nutnosti dbát při využívání médií na rámcové podmínky týkající se autorských práv, práva osobnosti a práv médií a o trestněprávních a občanskoprávních důsledcích v případě porušení;

| — | zvýšit schopnost občanů zacházet opatrně se svými osobními údaji na internetu a upozorňovat zejména děti a mladé lidi na různé zdroje nebezpečí v nových médiích; |
| --- | --- |

—

zvýšit schopnost občanů zacházet opatrně se svými osobními údaji na internetu a upozorňovat zejména děti a mladé lidi na různé zdroje nebezpečí v nových médiích;

| 15. | VR, aniž by zpochybňoval stěžejní význam oblastí, jimiž se zabývá EK při zmínce o osvědčených postupech (obchodní sdělení, audiovizuální díla a obsah online), se domnívá, že je žádoucí tyto tematické priority v dalších doporučeních zdůvodnit. Bez tohoto zdůvodnění by se totiž mediální výchova mohla v praxi omezit je na probrání těchto tří oblastí. |
| --- | --- |

15.

VR, aniž by zpochybňoval stěžejní význam oblastí, jimiž se zabývá EK při zmínce o osvědčených postupech (obchodní sdělení, audiovizuální díla a obsah online), se domnívá, že je žádoucí tyto tematické priority v dalších doporučeních zdůvodnit. Bez tohoto zdůvodnění by se totiž mediální výchova mohla v praxi omezit je na probrání těchto tří oblastí.

| 16. | Rozvoj schopností, jako jsou uvážené vyhledávání informací, kritický výklad obsahu a tvůrčí využívání, pravděpodobně přispěje k zajištění ochrany nezletilých a mladých lidí a také k respektování lidské důstojnosti v médiích. Zároveň s právními předpisy, jež přijímají veřejné orgány, je tedy zapotřebí zintenzívnit činnost především v těchto oblastech mediální gramotnosti. |
| --- | --- |

16.

Rozvoj schopností, jako jsou uvážené vyhledávání informací, kritický výklad obsahu a tvůrčí využívání, pravděpodobně přispěje k zajištění ochrany nezletilých a mladých lidí a také k respektování lidské důstojnosti v médiích. Zároveň s právními předpisy, jež přijímají veřejné orgány, je tedy zapotřebí zintenzívnit činnost především v těchto oblastech mediální gramotnosti.

| 17. | Koncept zvyšování povědomí spotřebitelů by měl být aplikován také na využívání médií. I v oblasti médií má totiž přísnější dodržování práv spotřebitelů zásadní význam. |
| --- | --- |

17.

Koncept zvyšování povědomí spotřebitelů by měl být aplikován také na využívání médií. I v oblasti médií má totiž přísnější dodržování práv spotřebitelů zásadní význam.

| 18. | Výbor regionů by rád zdůraznil, že rozvoj kritické mediální výchovy nebude sám o sobě stačit k odstranění různých forem škod souvisejících s poskytováním obsahu (například laciné mediální násilí, poškozování práv spotřebitelů mediálními službami, nedostatečná autentičnost a pravost a manipulace). Mediální výchova kromě toho není, či je jen do jisté míry, hybnou silou trendů, jako je sbližování médií, vytváření, zpřístupnění a vzájemné propojení digitálních archívů, nové stanovení autorských práv a právní úpravy v této oblasti, či dokonce elektronická veřejná správa (9). Mediální výchova tyto trendy studuje, dává je do souvislostí a připravuje občany na to, aby uvědoměle využívali produkty veřejné a mediální sféry. Kromě rozvíjení mediální gramotnosti je tedy nutná regulace na odpovídající úrovni s náležitým zřetelem k pravomocím a zkušenostem místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

18.

Výbor regionů by rád zdůraznil, že rozvoj kritické mediální výchovy nebude sám o sobě stačit k odstranění různých forem škod souvisejících s poskytováním obsahu (například laciné mediální násilí, poškozování práv spotřebitelů mediálními službami, nedostatečná autentičnost a pravost a manipulace). Mediální výchova kromě toho není, či je jen do jisté míry, hybnou silou trendů, jako je sbližování médií, vytváření, zpřístupnění a vzájemné propojení digitálních archívů, nové stanovení autorských práv a právní úpravy v této oblasti, či dokonce elektronická veřejná správa (9). Mediální výchova tyto trendy studuje, dává je do souvislostí a připravuje občany na to, aby uvědoměle využívali produkty veřejné a mediální sféry. Kromě rozvíjení mediální gramotnosti je tedy nutná regulace na odpovídající úrovni s náležitým zřetelem k pravomocím a zkušenostem místních a regionálních orgánů.

| 19. | V rámci budoucích doporučení a akčních plánů bude zapotřebí stanovit programy na rozvoj základních složek mediální výchovy, které by odpovídaly systémům vzdělávání a odborné přípravy členských států (mimo jiné z hlediska mediální výchovy). Braly by tak v potaz jak různé vzdělávací a kulturní tradice členských států, tak i podstatné rozdíly vyplývající z různých způsobů vzdělávání poskytovaného regionálními systémy a schopností každého z nich dosáhnout úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

19.

V rámci budoucích doporučení a akčních plánů bude zapotřebí stanovit programy na rozvoj základních složek mediální výchovy, které by odpovídaly systémům vzdělávání a odborné přípravy členských států (mimo jiné z hlediska mediální výchovy). Braly by tak v potaz jak různé vzdělávací a kulturní tradice členských států, tak i podstatné rozdíly vyplývající z různých způsobů vzdělávání poskytovaného regionálními systémy a schopností každého z nich dosáhnout úspor z rozsahu.

| 20. | Je zcela zásadní, aby při přípravě těchto doporučení a akčních plánů byly zohledněny osvědčené postupy. V této souvislosti Výbor regionů poukazuje na své stanovisko (10), v němž vítá, že Komise provádí více činností zaměřených na využívání znalostí získaných v rámci místních a regionálních programů pro mediální výchovu v celé Evropě, ale též v rámci podpory platforem pro dialog, předávání zkušeností a pro sítě na výměnu osvědčených postupů. |
| --- | --- |

20.

Je zcela zásadní, aby při přípravě těchto doporučení a akčních plánů byly zohledněny osvědčené postupy. V této souvislosti Výbor regionů poukazuje na své stanovisko (10), v němž vítá, že Komise provádí více činností zaměřených na využívání znalostí získaných v rámci místních a regionálních programů pro mediální výchovu v celé Evropě, ale též v rámci podpory platforem pro dialog, předávání zkušeností a pro sítě na výměnu osvědčených postupů.

| 21. | Přesto Výbor regionů vyjadřuje obavy, pokud jde o následující aspekty:






  — | jelikož na celém území Evropské unie nedochází ke kontrole, není zaručeno využití osvědčených postupů v oblasti mediální výchovy; |
| --- | --- | --- |

21.

Přesto Výbor regionů vyjadřuje obavy, pokud jde o následující aspekty:

—

jelikož na celém území Evropské unie nedochází ke kontrole, není zaručeno využití osvědčených postupů v oblasti mediální výchovy;

| — | osvědčené postupy nejsou tříděny podle hlavních složek mediální výchovy; |
| --- | --- |

—

osvědčené postupy nejsou tříděny podle hlavních složek mediální výchovy;

| — | nebyla vyřešena otázka podrobného kritického stanoviska k účinnosti provádění; |
| --- | --- |

—

nebyla vyřešena otázka podrobného kritického stanoviska k účinnosti provádění;

| — | neexistuje žádná databáze, která by umožnila široce rozvíjet, přizpůsobit a využívat osvědčené postupy. |
| --- | --- |

—

neexistuje žádná databáze, která by umožnila široce rozvíjet, přizpůsobit a využívat osvědčené postupy.

Je tedy zapotřebí vytvořit odpovídající organizační a odbornou infrastrukturu: Za tímto účelem by mohly být například po vzoru kanceláří media desks, jež existují v rámci programu MEDIA, vytvořeny kanceláře pro mediální výchovu (případně by mohla být rozšířena oblast působnosti media desks), nebo by mohla být posílena, či dokonce rozšířena odborná poradní funkce skupiny odborníků na mediální výchovu, kterou zřídila Evropská komise.

| 22. | Evropská komise může členské státy za předpokladu zachování jejich nezávislosti a dodržování zásady subsidiarity v případě potřeby podporovat v tom, aby vypracovaly své vlastní národní strategie mediální výchovy a zohlednily přitom základní složky mediální gramotnosti. Do přípravy této národní strategie by měly být v rámci možností zapojeny orgány pověřené stanovením právní úpravy médií, rozhodovací instance v oblasti vzdělávací politiky a zástupci územních samospráv, občanské společnosti, odvětví tvorby obsahu a inovace v oblasti mediální výchovy. |
| --- | --- |

22.

Evropská komise může členské státy za předpokladu zachování jejich nezávislosti a dodržování zásady subsidiarity v případě potřeby podporovat v tom, aby vypracovaly své vlastní národní strategie mediální výchovy a zohlednily přitom základní složky mediální gramotnosti. Do přípravy této národní strategie by měly být v rámci možností zapojeny orgány pověřené stanovením právní úpravy médií, rozhodovací instance v oblasti vzdělávací politiky a zástupci územních samospráv, občanské společnosti, odvětví tvorby obsahu a inovace v oblasti mediální výchovy.

| 23. | Vzhledem k rozdílné situaci v jednotlivých členských státech a regionech se musí mediální výchova v rámci doporučení a akčních plánů rozvíjet tak, aby se dala aplikovat na místní sociálně-ekonomické podmínky. To však vyžaduje provést podrobnější studii situace v rámci daného státu, či regionu, a utvořit si tak přesnější obrázek, zejména pokud jde o motivaci a chování místních orgánů, finančních orgánů institucí a učitelů zabývajících se mediální výchovou. |
| --- | --- |

23.

Vzhledem k rozdílné situaci v jednotlivých členských státech a regionech se musí mediální výchova v rámci doporučení a akčních plánů rozvíjet tak, aby se dala aplikovat na místní sociálně-ekonomické podmínky. To však vyžaduje provést podrobnější studii situace v rámci daného státu, či regionu, a utvořit si tak přesnější obrázek, zejména pokud jde o motivaci a chování místních orgánů, finančních orgánů institucí a učitelů zabývajících se mediální výchovou.

| 24. | Z důvodu rychlého vývoje mediálního prostředí by mediální výchova měla být předmětem průběžného zkoumání a hodnocení, do kterého by měly být zapojeny orgány různých členských států, které mají na starosti právní úpravu audiovizuální a elektronické komunikace, a v zájmu rozvoje mediální gramotnosti by měla být podporována jejich spolupráce. |
| --- | --- |

24.

Z důvodu rychlého vývoje mediálního prostředí by mediální výchova měla být předmětem průběžného zkoumání a hodnocení, do kterého by měly být zapojeny orgány různých členských států, které mají na starosti právní úpravu audiovizuální a elektronické komunikace, a v zájmu rozvoje mediální gramotnosti by měla být podporována jejich spolupráce.

| 25. | Výbor regionů vybízí Evropskou komisi, aby podporovala vytváření regionálních výzkumných a informačních oddělení v rámci správních struktur místních a regionálních orgánů, jež by studovala otázky mediální gramotnosti. |
| --- | --- |

25.

Výbor regionů vybízí Evropskou komisi, aby podporovala vytváření regionálních výzkumných a informačních oddělení v rámci správních struktur místních a regionálních orgánů, jež by studovala otázky mediální gramotnosti.

| 26. | Místní a regionální orgány jsou klíčovými aktéry rozvoje mediální gramotnosti, neboť jsou občanům nejblíže, zejména coby zřizovatelé velké části vzdělávacích zařízení, jsou majiteli místních médií a dalších kulturních institucí (knihoven, kulturních domů atd.) nebo spravují fondy rozvoje (ať už evropské, či jiné). Je tedy na místě zahájit informační kampaně určené regionům a místním samosprávám, které by vycházely z doporučení EU a osvědčených postupů, a dále rozšířit možnosti spolupráce v oblasti mediální výchovy v euroregionech a přeshraničních oblastech. |
| --- | --- |

26.

Místní a regionální orgány jsou klíčovými aktéry rozvoje mediální gramotnosti, neboť jsou občanům nejblíže, zejména coby zřizovatelé velké části vzdělávacích zařízení, jsou majiteli místních médií a dalších kulturních institucí (knihoven, kulturních domů atd.) nebo spravují fondy rozvoje (ať už evropské, či jiné). Je tedy na místě zahájit informační kampaně určené regionům a místním samosprávám, které by vycházely z doporučení EU a osvědčených postupů, a dále rozšířit možnosti spolupráce v oblasti mediální výchovy v euroregionech a přeshraničních oblastech.

| 27. | Je třeba podněcovat místní a regionální orgány, aby podporovaly projekty, programy a charty týkající se mediální výchovy, a sledovat přitom především tyto cíle:






  a) | okamžitá analýza situace
  zhodnocení skutečné situace v oblasti mediální výchovy s ohledem na stávající spolupráci a partnerství; |
| --- | --- | --- |

27.

Je třeba podněcovat místní a regionální orgány, aby podporovaly projekty, programy a charty týkající se mediální výchovy, a sledovat přitom především tyto cíle:

a)

okamžitá analýza situace

zhodnocení skutečné situace v oblasti mediální výchovy s ohledem na stávající spolupráci a partnerství;

| b) | vytváření sítí, integrace
  provázání všech aktérů na daném území – mediálního průmyslu (kinematografie, televize, tisk, rozhlas, poskytovatelé a tvůrci internetového obsahu), organizací sdělovacích prostředků, vzdělávacích systémů, regulačních orgánů, kulturních institutů a výzkumných ústavů a sociálních organizací; |
| --- | --- |

b)

vytváření sítí, integrace

provázání všech aktérů na daném území – mediálního průmyslu (kinematografie, televize, tisk, rozhlas, poskytovatelé a tvůrci internetového obsahu), organizací sdělovacích prostředků, vzdělávacích systémů, regulačních orgánů, kulturních institutů a výzkumných ústavů a sociálních organizací;

| c) | institucionalizace
  vytvoření veřejných služeb a kanceláří na podporu mediální výchovy; |
| --- | --- |

c)

institucionalizace

vytvoření veřejných služeb a kanceláří na podporu mediální výchovy;

| d) | pokyny a informace
  pořádání kampaní na podporu mediální výchovy, podpora kanceláří pro mediální výchovu fungujících na regionální úrovni s cílem určit a šířit osvědčené postupy a informovat občany; |
| --- | --- |

d)

pokyny a informace

pořádání kampaní na podporu mediální výchovy, podpora kanceláří pro mediální výchovu fungujících na regionální úrovni s cílem určit a šířit osvědčené postupy a informovat občany;

| e) | aktivní účast, místní zastoupení
  pobídky, propagační politiky, poskytnutí nástrojů, know-how a mediálních platforem za účelem výroby mediálního obsahu pro širokou veřejnost se zvláštním důrazem na znevýhodněné sociální skupiny, menšiny a zdravotně postižené osoby; |
| --- | --- |

e)

aktivní účast, místní zastoupení

pobídky, propagační politiky, poskytnutí nástrojů, know-how a mediálních platforem za účelem výroby mediálního obsahu pro širokou veřejnost se zvláštním důrazem na znevýhodněné sociální skupiny, menšiny a zdravotně postižené osoby;

| f) | spolupráce
  zapojení do celostátních a regionálních sítí spolupráce v EU; |
| --- | --- |

f)

spolupráce

zapojení do celostátních a regionálních sítí spolupráce v EU;

| g) | dialog
  iniciativy veřejných orgánů zaměřené na podporu zapojení organizací občanské společnosti, široká diskuze o mediální výchově; |
| --- | --- |

g)

dialog

iniciativy veřejných orgánů zaměřené na podporu zapojení organizací občanské společnosti, široká diskuze o mediální výchově;

| h) | regionální vzdělávací politika, právní úprava vzdělávání
  činnost příslušných místních a regionálních orgánů zaměřená na zavedení mediální výchovy na všech úrovních formálního vzdělávání a podněcování k tomu, aby mediální výchova byla součástí odborné přípravy učitelů a školitelů, byla poskytována na všech úrovních vzdělávání coby nedílná součást školních osnov a také aby byla zařazena do programů celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

h)

regionální vzdělávací politika, právní úprava vzdělávání

činnost příslušných místních a regionálních orgánů zaměřená na zavedení mediální výchovy na všech úrovních formálního vzdělávání a podněcování k tomu, aby mediální výchova byla součástí odborné přípravy učitelů a školitelů, byla poskytována na všech úrovních vzdělávání coby nedílná součást školních osnov a také aby byla zařazena do programů celoživotního vzdělávání;

| i) | uzavírání a podpora partnerství
  uzavírání partnerství v oblasti mediální výchovy mezi odvětvím tvorby obsahu a vzdělávacími a/nebo školícími institucemi v rámci formálního i informálního vzdělávání a odborné přípravy (například projekty spolupráce mezi místními médii, podniky a vzdělávacími a školícími zařízeními, kampaně na podporu mediální výchovy, festivaly) a zajištění důkladného sledování způsobu zapojení, materiálních zájmů mediálního průmyslu a důsledného dodržování rámcových právních podmínek při organizaci takovýchto partnerství. |
| --- | --- |

i)

uzavírání a podpora partnerství

uzavírání partnerství v oblasti mediální výchovy mezi odvětvím tvorby obsahu a vzdělávacími a/nebo školícími institucemi v rámci formálního i informálního vzdělávání a odborné přípravy (například projekty spolupráce mezi místními médii, podniky a vzdělávacími a školícími zařízeními, kampaně na podporu mediální výchovy, festivaly) a zajištění důkladného sledování způsobu zapojení, materiálních zájmů mediálního průmyslu a důsledného dodržování rámcových právních podmínek při organizaci takovýchto partnerství.

| 28. | Výbor regionů žádá Evropskou komisi, aby na základě nových informací vypracovala postupy týkající se financování vzdělávací politiky, podpory pilotních projektů a výzkumu v oblasti mediální výchovy, neboť tuto výchovu lze podpořit posílením finančních nástrojů, jež jsou pro ni určeny v rámci stávajících iniciativ (například projekty regionální spolupráce Comenius) či v rámci iniciativ, jež mají teprve vzniknout. Vzhledem k tomu, že plnění stanovených cílů vyžaduje, aby již od počátku byly k dispozici cílené a víceúčelové zdroje, sdílí Výbor regionů názor Evropského parlamentu (11) a domnívá se, že je na místě, aby dalších podpůrné programy Evropské unie, zejména programy Comenius, na podporu celoživotního vzdělávání, eTwinning, Bezpečnější internet a programy v rámci Evropského sociálního fondu jasně a cíleně obsahovaly podprogram týkající se rozvoje mediální gramotnosti. |
| --- | --- |

28.

Výbor regionů žádá Evropskou komisi, aby na základě nových informací vypracovala postupy týkající se financování vzdělávací politiky, podpory pilotních projektů a výzkumu v oblasti mediální výchovy, neboť tuto výchovu lze podpořit posílením finančních nástrojů, jež jsou pro ni určeny v rámci stávajících iniciativ (například projekty regionální spolupráce Comenius) či v rámci iniciativ, jež mají teprve vzniknout. Vzhledem k tomu, že plnění stanovených cílů vyžaduje, aby již od počátku byly k dispozici cílené a víceúčelové zdroje, sdílí Výbor regionů názor Evropského parlamentu (11) a domnívá se, že je na místě, aby dalších podpůrné programy Evropské unie, zejména programy Comenius, na podporu celoživotního vzdělávání, eTwinning, Bezpečnější internet a programy v rámci Evropského sociálního fondu jasně a cíleně obsahovaly podprogram týkající se rozvoje mediální gramotnosti.

| 29. | Zvláště pak vítá skutečnost, že Komise za účelem dlouhodobé podpory, zahájila přípravu ukazatelů mediální výchovy; Výbor regionů přitom doufá, že se tyto ukazatele neomezí jen na údaje o formě a délce využívání médií, neboť hodnocení mediální výchovy vyžaduje také využití metod, jež umožní posoudit schopnosti jedince (ačkoli je v této oblasti pochopitelná určitá skepse, pokud jde o používání číselných ukazatelů – je totiž obtížné kvantitativně vyjádřit schopnost tvůrčího a kritického myšlení a roztřídit obsah podle měřitelných kritérií). |
| --- | --- |

29.

Zvláště pak vítá skutečnost, že Komise za účelem dlouhodobé podpory, zahájila přípravu ukazatelů mediální výchovy; Výbor regionů přitom doufá, že se tyto ukazatele neomezí jen na údaje o formě a délce využívání médií, neboť hodnocení mediální výchovy vyžaduje také využití metod, jež umožní posoudit schopnosti jedince (ačkoli je v této oblasti pochopitelná určitá skepse, pokud jde o používání číselných ukazatelů – je totiž obtížné kvantitativně vyjádřit schopnost tvůrčího a kritického myšlení a roztřídit obsah podle měřitelných kritérií).

V Bruselu dne 3. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  V této oblasti Komise čerpala z usnesení Evropského parlamentu o mediální gramotnosti v digitálním prostředí, jež bylo přijato dne 16. prosince 2008, 2008/2129(INI).

1

(2)  CdR 94/2008 fin. ke sdělení Komise Evropský přístup k mediální gramotnosti v digitálním prostředí.

2

Evropský přístup k mediální gramotnosti v digitálním prostředí.

(3)  KOM(2008) 865 v konečném znění.

3

(4)  KOM(2008) 865 v konečném znění.

4

(5)  KOM(2008) 865 v konečném znění.

5

(6)  V této souvislosti by VR rád poukázal na svá stanoviska CdR 67/2004 fin a CdR 172/2007 fin k Budoucnosti evropské regulační politiky v audiovizi a k Evropskému programu pro kulturu v globalizovaném světě.

6

Budoucnosti evropské regulační politiky v audiovizi

Evropskému programu pro kulturu v globalizovaném světě

(7)  2008/2129(INI).

7

(8)  CdR 5/2008 fin a CdR 252/2005 fin – stanoviska k tématu Začleňování občanů do informační společnosti a i2010 – informační společnost pro růst a zaměstnanost.

8

Začleňování občanů do informační společnosti

i2010 – informační společnost pro růst a zaměstnanost

(9)  V souvislosti s tímto by VR rád poukázal na své stanovisko k tématu i2010: digitální knihovny (CdR 32/2006 fin).

9

i2010: digitální knihovny

(10)  CdR 94/2008 fin.

10

(11)  2008/2129(INI).

11

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/22

---

Stanovisko Výboru regionů – Infrastruktury IKT pro elektronickou vědu; strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT a výzkum budoucích a vznikajících technologií v Evropě

2010/C 141/05

VÝBOR REGIONŮ

| — | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby přijaly veškerá opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ souvisejících s Evropským výzkumným prostorem; |
| --- | --- |

—

vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby přijaly veškerá opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ souvisejících s Evropským výzkumným prostorem;

| — | je toho názoru, že projekty v oblasti IKT v celoevropském měřítku od výzkumu a vývoje až po praktické zavedení mohou být ze socioekonomického hlediska významným přínosem pro města a regiony; |
| --- | --- |

—

je toho názoru, že projekty v oblasti IKT v celoevropském měřítku od výzkumu a vývoje až po praktické zavedení mohou být ze socioekonomického hlediska významným přínosem pro města a regiony;

| — | vyzývá Komisi a vlády členských států, aby aktivně podporovaly zapojení místních a regionální orgánů do různých fází procesů výzkumu a vývoje i používání inovací IKT ve veřejném sektoru, zejména podporou osvědčených postupů na evropské úrovni a poskytováním poradenství a metodologických doporučení; |
| --- | --- |

—

vyzývá Komisi a vlády členských států, aby aktivně podporovaly zapojení místních a regionální orgánů do různých fází procesů výzkumu a vývoje i používání inovací IKT ve veřejném sektoru, zejména podporou osvědčených postupů na evropské úrovni a poskytováním poradenství a metodologických doporučení;

| — | klade velký důraz na zvláštní význam, který má odvětví služeb při využívání výhod, jež poskytují IKT, jelikož sektory jako velkoobchod a maloobchod, finanční služby a služby podnikům jsou největšími investory do IKT. |
| --- | --- |

—

klade velký důraz na zvláštní význam, který má odvětví služeb při využívání výhod, jež poskytují IKT, jelikož sektory jako velkoobchod a maloobchod, finanční služby a služby podnikům jsou největšími investory do IKT.

Zpravodaj: pan Liudvikas Žukauskas (LT/ELS), člen městské rady okresu Skuodas

Odkaz

KOM(2009) 108 v konečném znění

KOM(2009) 116 v konečném znění

KOM(2009) 184 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | zdůrazňuje, že informační a komunikační technologie (IKT) jako opora informační společnosti otevřené všem by měly splňovat potřeby všech občanů, včetně osob, u nichž existuje riziko sociálního vyloučení. V této souvislosti VR vždy vyzýval k investování do výzkumu na místní, regionální, státní a evropské úrovni s cílem zajistit růst a podporovat nové podnikatelské příležitosti a domnívá se, že využívání IKT v oblasti inovací může pomoci řešit největší sociálně-ekonomické výzvy; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že informační a komunikační technologie (IKT) jako opora informační společnosti otevřené všem by měly splňovat potřeby všech občanů, včetně osob, u nichž existuje riziko sociálního vyloučení. V této souvislosti VR vždy vyzýval k investování do výzkumu na místní, regionální, státní a evropské úrovni s cílem zajistit růst a podporovat nové podnikatelské příležitosti a domnívá se, že využívání IKT v oblasti inovací může pomoci řešit největší sociálně-ekonomické výzvy;

| 2. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby přijaly veškerá opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ souvisejících s Evropským výzkumným prostorem (EVP). V oblasti výzkumu týkajícího se IKT je význam regionů nepřehlédnutelný. Jsou klíčovými subjekty rozvoje regionálního výzkumu a inovačních strategií; často řídí výzkumné instituce; na území, které spravují, se nacházejí univerzity a další výzkumné instituce; podporují inovující prostředí. Mnoho regionálních vlád a samospráv má rovněž legislativní pravomoci, a proto samy řídí vlastní rozpočet určený na výzkum; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby přijaly veškerá opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ souvisejících s Evropským výzkumným prostorem (EVP). V oblasti výzkumu týkajícího se IKT je význam regionů nepřehlédnutelný. Jsou klíčovými subjekty rozvoje regionálního výzkumu a inovačních strategií; často řídí výzkumné instituce; na území, které spravují, se nacházejí univerzity a další výzkumné instituce; podporují inovující prostředí. Mnoho regionálních vlád a samospráv má rovněž legislativní pravomoci, a proto samy řídí vlastní rozpočet určený na výzkum;

| 3. | zdůrazňuje, že VR považuje za klíčový cíl obnovené Lisabonské strategie EU podporu začleňování do informační společnosti (e-inclusion), což znamená informační společnost, jež je otevřená všem, je spravedlivá z regionálního a sociálního hlediska a využívá IKT ke zvýšení konkurenceschopnosti a podpoře veřejných služeb; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že VR považuje za klíčový cíl obnovené Lisabonské strategie EU podporu začleňování do informační společnosti (e-inclusion), což znamená informační společnost, jež je otevřená všem, je spravedlivá z regionálního a sociálního hlediska a využívá IKT ke zvýšení konkurenceschopnosti a podpoře veřejných služeb;

| 4. | klade důraz na skutečnost, že místní a regionální orgány jsou mezi hlavními adresáty návrhů iniciativy i2010 zabývající se tématem začleňování do informační společnosti a mohou být klíčovými hnacími silami pro jejich provádění. E-inclusion prováděná na místní a regionální úrovni může zvýšit kvalitu života občanů, podnítit socio-ekonomické aktivity veřejnosti a zároveň podporovat regionální, účinnější a personalizované veřejné služby i místní podniky. Proto musí být místní a regionální orgány partnery při zapojování všech generací ve společnosti do iniciativ IKT, jejichž cílem je učinit jejich život snadnějšíma pohodlnějším. Regiony a města mají několik možností, jak zajistit, aby byl tento potenciál plně využíván; |
| --- | --- |

4.

klade důraz na skutečnost, že místní a regionální orgány jsou mezi hlavními adresáty návrhů iniciativy i2010 zabývající se tématem začleňování do informační společnosti a mohou být klíčovými hnacími silami pro jejich provádění. E-inclusion prováděná na místní a regionální úrovni může zvýšit kvalitu života občanů, podnítit socio-ekonomické aktivity veřejnosti a zároveň podporovat regionální, účinnější a personalizované veřejné služby i místní podniky. Proto musí být místní a regionální orgány partnery při zapojování všech generací ve společnosti do iniciativ IKT, jejichž cílem je učinit jejich život snadnějšíma pohodlnějším. Regiony a města mají několik možností, jak zajistit, aby byl tento potenciál plně využíván;

Strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT v Evropě: Zvyšujeme laťku – KOM(2009) 116 v konečném znění

| 5. | vítá skutečnost, že členské státy a regiony jsou v tomto sdělení uznávány jako hlavní subjekty užší spolupráce mezi uživateli a výrobci inovací IKT v různých vládních a správních oblastech, což by mělo vést k vytvoření společných plánů potřeb veřejných služeb, které mohou IKT pomoci vyřešit (1). VR již vyjádřil názor, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb (2); |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že členské státy a regiony jsou v tomto sdělení uznávány jako hlavní subjekty užší spolupráce mezi uživateli a výrobci inovací IKT v různých vládních a správních oblastech, což by mělo vést k vytvoření společných plánů potřeb veřejných služeb, které mohou IKT pomoci vyřešit (1). VR již vyjádřil názor, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb (2);

| 6. | souhlasí se závěry Komise, že úspěšnost úsilí o podporu vzniku nových trhů pro inovace a dosažení interoperability a společných norem závisí na neustálé podpoře a účasti vnitrostátních, regionálních a místních orgánů a toto úsilí je třeba doplnit opatřeními na regionální a místní úrovni (3); |
| --- | --- |

6.

souhlasí se závěry Komise, že úspěšnost úsilí o podporu vzniku nových trhů pro inovace a dosažení interoperability a společných norem závisí na neustálé podpoře a účasti vnitrostátních, regionálních a místních orgánů a toto úsilí je třeba doplnit opatřeními na regionální a místní úrovni (3);

| 7. | vítá záměr Komise zjednodušovat postupy a snižovat administrativní zátěž, aby byla účast na místních a vnitrostátních opatřeních a opatřeních na úrovni EU přitažlivější pro inovativní společnosti, zejména malé a střední podniky; |
| --- | --- |

7.

vítá záměr Komise zjednodušovat postupy a snižovat administrativní zátěž, aby byla účast na místních a vnitrostátních opatřeních a opatřeních na úrovni EU přitažlivější pro inovativní společnosti, zejména malé a střední podniky;

| 8. | je toho názoru, že projekty v oblasti IKT v celoevropském měřítku od výzkumu a vývoje až po praktické zavedení mohou být ze socioekonomického hlediska významným přínosem pro města a regiony, ke kterým se vážou. VR již zdůraznil, že IKT hrají významnou roli při provádění strategie EU pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

8.

je toho názoru, že projekty v oblasti IKT v celoevropském měřítku od výzkumu a vývoje až po praktické zavedení mohou být ze socioekonomického hlediska významným přínosem pro města a regiony, ke kterým se vážou. VR již zdůraznil, že IKT hrají významnou roli při provádění strategie EU pro udržitelný rozvoj;

| 9. | zasazuje se o to, aby byl plně využíván veškerý potenciál Evropy v oblasti rozvíjení služeb IKT ve veřejném a soukromém sektoru, a IKT tak byly používány jako prostředky ke zlepšení služeb místních a regionálních orgánů v takových oblastech, jako je zdravotnictví, vzdělávání, vytváření pracovních míst, veřejný pořádek, bezpečnost a sociální služby. Partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi místními a regionálními orgány, které EU podporuje, a rozvoj IKT v malých a středních podnicích v oblasti veřejných služeb IKT mohou být vhodným základem, na němž lze budovat místní schopnosti a znalosti na úrovni celé EU; |
| --- | --- |

9.

zasazuje se o to, aby byl plně využíván veškerý potenciál Evropy v oblasti rozvíjení služeb IKT ve veřejném a soukromém sektoru, a IKT tak byly používány jako prostředky ke zlepšení služeb místních a regionálních orgánů v takových oblastech, jako je zdravotnictví, vzdělávání, vytváření pracovních míst, veřejný pořádek, bezpečnost a sociální služby. Partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi místními a regionálními orgány, které EU podporuje, a rozvoj IKT v malých a středních podnicích v oblasti veřejných služeb IKT mohou být vhodným základem, na němž lze budovat místní schopnosti a znalosti na úrovni celé EU;

| 10. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou mít a mají vedoucí postavení v oblasti využívání IKT ke zvyšování energetické účinnosti a plní vedoucí úlohu při určování příležitostí v oblasti IKT na místní úrovni ke sdílení osvědčených postupů, určování partnerů pro projekty a přidělování finančních prostředků; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou mít a mají vedoucí postavení v oblasti využívání IKT ke zvyšování energetické účinnosti a plní vedoucí úlohu při určování příležitostí v oblasti IKT na místní úrovni ke sdílení osvědčených postupů, určování partnerů pro projekty a přidělování finančních prostředků;

| 11. | vyzývá Komisi a vlády členských států, aby aktivně podporovaly zapojení místních a regionální orgánů do různých fází procesů výzkumu a vývoje i používání inovací IKT ve veřejném sektoru, zejména podporou osvědčených postupů na evropské úrovni a poskytováním poradenství a metodologických doporučení; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi a vlády členských států, aby aktivně podporovaly zapojení místních a regionální orgánů do různých fází procesů výzkumu a vývoje i používání inovací IKT ve veřejném sektoru, zejména podporou osvědčených postupů na evropské úrovni a poskytováním poradenství a metodologických doporučení;

| 12. | klade velký důraz na zvláštní význam, který má odvětví služeb při využívání výhod, jež poskytují IKT, jelikož sektory jako velkoobchod a maloobchod, finanční služby a služby podnikům jsou největšími investory do IKT (4); |
| --- | --- |

12.

klade velký důraz na zvláštní význam, který má odvětví služeb při využívání výhod, jež poskytují IKT, jelikož sektory jako velkoobchod a maloobchod, finanční služby a služby podnikům jsou největšími investory do IKT (4);

| 13. | konstatuje, že IKT se během minulého desetiletí ukázaly jako klíčová technologie, která je schopna změnit hospodářskou a sociální činnost a přispět k udržitelnému růstu a rozvoji konkurenceschopnosti. Politiky na podporu IKT však samy o sobě nepovedou k lepším hospodářským výsledkům (5) a nelze je uskutečnit bez aktivní podpory a zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že IKT se během minulého desetiletí ukázaly jako klíčová technologie, která je schopna změnit hospodářskou a sociální činnost a přispět k udržitelnému růstu a rozvoji konkurenceschopnosti. Politiky na podporu IKT však samy o sobě nepovedou k lepším hospodářským výsledkům (5) a nelze je uskutečnit bez aktivní podpory a zapojení místních a regionálních orgánů;

| 14. | zdůrazňuje, že sociální partneři, místní a regionální orgány a vláda musí spolupracovat, aby spustily koloběh zlepšení lidských zdrojů, organizačních změn, IKT a produktivity a IKT se rozvíjely a účinně využívaly. Politiky zaměřené na posílení základních znalostí v oblasti IKT, rozvíjení schopností v oblasti IKT na vysoké úrovni, podpora celoživotního učení v této oblasti a posílení dovedností v oblasti řízení a vytváření sítí, jež jsou potřebné pro účinné využívání IKT, mají zásadní význam (6) a patří mezi klíčové pravomoci místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že sociální partneři, místní a regionální orgány a vláda musí spolupracovat, aby spustily koloběh zlepšení lidských zdrojů, organizačních změn, IKT a produktivity a IKT se rozvíjely a účinně využívaly. Politiky zaměřené na posílení základních znalostí v oblasti IKT, rozvíjení schopností v oblasti IKT na vysoké úrovni, podpora celoživotního učení v této oblasti a posílení dovedností v oblasti řízení a vytváření sítí, jež jsou potřebné pro účinné využívání IKT, mají zásadní význam (6) a patří mezi klíčové pravomoci místních a regionálních orgánů;

| 15. | plně souhlasí s tím, že mobilita výzkumných pracovníků je určujícím faktorem pro zefektivnění a obecně zatraktivnění profesní dráhy v oblasti IKT pro výzkumné pracovníky, a klade důraz na následující:






  — | ve společnosti, především mezi mladými lidmi, je třeba podporovat zájem o výzkum a inovace. Členské státy by měly usilovat o přizpůsobení svých národních vzdělávacích programů tak, aby se studenti mohli obeznámit s potenciálem IKT v oblasti vědy a výzkumu již od samého začátku školní výuky. Místní a regionální orgány jako úroveň správy, která je přímo zodpovědná za organizování vzdělávání, by měly být nedílnou součástí tohoto procesu a měly by slučovat místní zkušenosti s evropskými podpůrnými opatřeními, jež je třeba v této oblasti rozvíjet. Komise by měla hledat možnost, jak vytvořit odpovídající podpůrný mechanismus; |
| --- | --- | --- |

15.

plně souhlasí s tím, že mobilita výzkumných pracovníků je určujícím faktorem pro zefektivnění a obecně zatraktivnění profesní dráhy v oblasti IKT pro výzkumné pracovníky, a klade důraz na následující:

—

ve společnosti, především mezi mladými lidmi, je třeba podporovat zájem o výzkum a inovace. Členské státy by měly usilovat o přizpůsobení svých národních vzdělávacích programů tak, aby se studenti mohli obeznámit s potenciálem IKT v oblasti vědy a výzkumu již od samého začátku školní výuky. Místní a regionální orgány jako úroveň správy, která je přímo zodpovědná za organizování vzdělávání, by měly být nedílnou součástí tohoto procesu a měly by slučovat místní zkušenosti s evropskými podpůrnými opatřeními, jež je třeba v této oblasti rozvíjet. Komise by měla hledat možnost, jak vytvořit odpovídající podpůrný mechanismus;

| 16. | zdůrazňuje, že je rovněž nutné získat vynikající vědecké pracovníky ze zemí mimo Evropu, a proto vyzdvihuje význam evropských programů mobility, jako je program Marie Curie, podpůrných opatření, která byla v některých regionech přijata s cílem přilákat vědecké pracovníky zpět (7); |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že je rovněž nutné získat vynikající vědecké pracovníky ze zemí mimo Evropu, a proto vyzdvihuje význam evropských programů mobility, jako je program Marie Curie, podpůrných opatření, která byla v některých regionech přijata s cílem přilákat vědecké pracovníky zpět (7);

| 17. | připomíná závěry skupiny expertů v oblasti EVP (8) týkající se rostoucího významu národních a regionálních subjektů pro rozvoj významných evropských iniciativ, jako jsou ERA-NET, Eurostars, EIT nebo Joint Technology and Cluster; |
| --- | --- |

17.

připomíná závěry skupiny expertů v oblasti EVP (8) týkající se rostoucího významu národních a regionálních subjektů pro rozvoj významných evropských iniciativ, jako jsou ERA-NET, Eurostars, EIT nebo Joint Technology and Cluster;

| 18. | navrhuje, aby všechny subjekty, tedy EU, členské státy a regiony, prozkoumaly všechny možnosti vytvoření součinnosti mezi stávajícími politikami a nástroji pro spolupráci a zavedly mechanismy, které zajistí, že stávající programy koordinace budou plně podporovat výzkum v oblasti IKT (9). Jak VR uvedl v předchozích stanoviscích (10), konkrétně usiluje o koordinované využití 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, strukturálních fondů, a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, které je zásadním předpokladem konkurenceschopnosti EU a vzájemné synergie mezi politikou soudržnosti, politikou výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a politikou inovací na národní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

18.

navrhuje, aby všechny subjekty, tedy EU, členské státy a regiony, prozkoumaly všechny možnosti vytvoření součinnosti mezi stávajícími politikami a nástroji pro spolupráci a zavedly mechanismy, které zajistí, že stávající programy koordinace budou plně podporovat výzkum v oblasti IKT (9). Jak VR uvedl v předchozích stanoviscích (10), konkrétně usiluje o koordinované využití 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, strukturálních fondů, a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, které je zásadním předpokladem konkurenceschopnosti EU a vzájemné synergie mezi politikou soudržnosti, politikou výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a politikou inovací na národní a regionální úrovni;

| 19. | klade důraz na to, že koordinace hlavních nástrojů EU, jako jsou 7. rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, strukturální fondy a rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, není pouze otázka politických záměrů, ale také výzva pro soudržnost politik. Zajištění soudržnosti politik v případě víceúrovňových programů a programů s účastí mnoha zainteresovaných stran je podmíněno existencí účinného systému víceúrovňové správy (11); |
| --- | --- |

19.

klade důraz na to, že koordinace hlavních nástrojů EU, jako jsou 7. rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, strukturální fondy a rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, není pouze otázka politických záměrů, ale také výzva pro soudržnost politik. Zajištění soudržnosti politik v případě víceúrovňových programů a programů s účastí mnoha zainteresovaných stran je podmíněno existencí účinného systému víceúrovňové správy (11);

| 20. | zdůrazňuje, že pro regiony je velice důležité optimálně využívat koordinačních nástrojů 7. RP. To by jim umožnilo usilovat o excelenci a o konkurenceschopnost na evropské či mezinárodní úrovni v jejich výzkumných a inovačních systémech. To znamená zlepšit regionální sítě mezi výzkumnými ústavy, vysokými školami, malými a středními podniky a ostatními relevantními subjekty, zformování klastrů, regionálních technologických platforem a pólů, pomoc regionálním subjektům napojit se na projekty a programy spolupráce v oblasti výzkumu a inovací na úrovni EU, jako jsou ERA-NET a Evropské technologické platformy (12); |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že pro regiony je velice důležité optimálně využívat koordinačních nástrojů 7. RP. To by jim umožnilo usilovat o excelenci a o konkurenceschopnost na evropské či mezinárodní úrovni v jejich výzkumných a inovačních systémech. To znamená zlepšit regionální sítě mezi výzkumnými ústavy, vysokými školami, malými a středními podniky a ostatními relevantními subjekty, zformování klastrů, regionálních technologických platforem a pólů, pomoc regionálním subjektům napojit se na projekty a programy spolupráce v oblasti výzkumu a inovací na úrovni EU, jako jsou ERA-NET a Evropské technologické platformy (12);

| 21. | vítá tuto příležitost k lepšímu uznání úlohy, kterou plní místní orgány při podpoře výzkumu v oblasti IKT. Regiony a města mohou usnadnit vstup nových výrobků na trh a podporovat inovaci a výzkum prostřednictvím předkomerčního zadávání zakázek; |
| --- | --- |

21.

vítá tuto příležitost k lepšímu uznání úlohy, kterou plní místní orgány při podpoře výzkumu v oblasti IKT. Regiony a města mohou usnadnit vstup nových výrobků na trh a podporovat inovaci a výzkum prostřednictvím předkomerčního zadávání zakázek;

| 22. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou též podněcovat poptávku po nových řešeních založených na IKT, čímž mohou vytvářet nové trhy pro evropské výzkumné prostředí. Regiony a města mohou rovněž uzpůsobit své investice do výzkumu a vývoje tak, aby podporovaly oblasti s velkým dopadem a spojily toto úsilí se stávajícími a vznikajícími místními odvětvími a klastry, čímž napomohou řešit hospodářskou recesi a nedostatečné investování do výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou též podněcovat poptávku po nových řešeních založených na IKT, čímž mohou vytvářet nové trhy pro evropské výzkumné prostředí. Regiony a města mohou rovněž uzpůsobit své investice do výzkumu a vývoje tak, aby podporovaly oblasti s velkým dopadem a spojily toto úsilí se stávajícími a vznikajícími místními odvětvími a klastry, čímž napomohou řešit hospodářskou recesi a nedostatečné investování do výzkumu a vývoje;

| 23. | upozorňuje na obecný nedostatek koordinace úsilí v řadě různých oblastí jako vzdělávání, inovace, výzkum, investování a uvedení inovujících řešení IKT na trh. V tomto ohledu může být pojem inovací řízených uživateli klíčovým nástrojem ke zlepšení, který se používá ve stále více regionech a městech v celé Evropě, a ukázalo se, že je hlavní hnací silou investic do výzkumu a vývoje a pro vstup nových inovací na trh; proto Výbor žádá, aby se na tento pojem kladl ve sdělení Evropské komise důraz; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje na obecný nedostatek koordinace úsilí v řadě různých oblastí jako vzdělávání, inovace, výzkum, investování a uvedení inovujících řešení IKT na trh. V tomto ohledu může být pojem inovací řízených uživateli klíčovým nástrojem ke zlepšení, který se používá ve stále více regionech a městech v celé Evropě, a ukázalo se, že je hlavní hnací silou investic do výzkumu a vývoje a pro vstup nových inovací na trh; proto Výbor žádá, aby se na tento pojem kladl ve sdělení Evropské komise důraz;

| 24. | zdůrazňuje význam úzkého propojení výzkumu a vývoje s průmyslovými postupy, a proto naléhá na členské státy a Komisi, aby vyvinuly maximální úsilí a podpořily rychlý přenos výzkumu do každodenní obchodní a veřejné praxe; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje význam úzkého propojení výzkumu a vývoje s průmyslovými postupy, a proto naléhá na členské státy a Komisi, aby vyvinuly maximální úsilí a podpořily rychlý přenos výzkumu do každodenní obchodní a veřejné praxe;

Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě – KOM(2009) 184 v konečném znění

| 25. | zdůrazňuje, že proces budování potenciálu výzkumu a inovací pro posun hranic IKT může uspět jedině při zapojení měst a regionálních orgánů. Vzhledem ke své fyzické blízkosti jsou hlavním katalyzátorem znalostí a inovací v Evropě. Čím dál více evropských regionů staví výzkum a inovace mezi hlavní priority svého veřejného financování (13); |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že proces budování potenciálu výzkumu a inovací pro posun hranic IKT může uspět jedině při zapojení měst a regionálních orgánů. Vzhledem ke své fyzické blízkosti jsou hlavním katalyzátorem znalostí a inovací v Evropě. Čím dál více evropských regionů staví výzkum a inovace mezi hlavní priority svého veřejného financování (13);

| 26. | konstatuje, že regiony v rámci svých výzkumných politik díky podpůrným programovým, strukturálním a legislativním rámcovým podmínkám významně přispívají k vytváření evropské přidané hodnoty v oblasti výzkumu a k utváření Evropského výzkumného prostoru a oživují ho (14); |
| --- | --- |

26.

konstatuje, že regiony v rámci svých výzkumných politik díky podpůrným programovým, strukturálním a legislativním rámcovým podmínkám významně přispívají k vytváření evropské přidané hodnoty v oblasti výzkumu a k utváření Evropského výzkumného prostoru a oživují ho (14);

| 27. | zdůrazňuje, že co se týče strategie, stále se objevují iniciativy zaměřené na vytváření sítí a klastrů, které jsou podporovány s novým cílem vytvořit centra světové úrovně, které by propojily globální inovační sítě; na významu proto nabývají vazby a spolupráce mezi regiony v rámci jedné země či mezi několika zeměmi (15); |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že co se týče strategie, stále se objevují iniciativy zaměřené na vytváření sítí a klastrů, které jsou podporovány s novým cílem vytvořit centra světové úrovně, které by propojily globální inovační sítě; na významu proto nabývají vazby a spolupráce mezi regiony v rámci jedné země či mezi několika zeměmi (15);

| 28. | upozorňuje na značný význam měst a regionů při rozvíjení inovačního prostředí prostřednictvím místní politiky inovací, technologických center, podnikatelských líhní, vědeckých parků a rizikového kapitálu (16); |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na značný význam měst a regionů při rozvíjení inovačního prostředí prostřednictvím místní politiky inovací, technologických center, podnikatelských líhní, vědeckých parků a rizikového kapitálu (16);

| 29. | vítá strategii navrženou Komisí, v níž se jedná o určení a zahájení dvou či tří nových odvážných a klíčových iniciativ v oblasti budoucích a vznikajících technologií, které budou motivovat úsilí širší víceoborové výzkumné komunity k zásadnímu průlomu na hranicích IKT; |
| --- | --- |

29.

vítá strategii navrženou Komisí, v níž se jedná o určení a zahájení dvou či tří nových odvážných a klíčových iniciativ v oblasti budoucích a vznikajících technologií, které budou motivovat úsilí širší víceoborové výzkumné komunity k zásadnímu průlomu na hranicích IKT;

| 30. | uznává, že společné plánování, pokud je dobře strukturováno a řízeno, se může stát mechanismem, který bude přinejmenším tak důležitý jako rámcový program EU, co se týče podpory výzkumu budoucích a vznikajících technologií. VR opět zdůrazňuje, že za účelem plného využití tohoto potenciálu je stále více třeba lépe koordinovat veřejné a soukromé financování výzkumu (17); |
| --- | --- |

30.

uznává, že společné plánování, pokud je dobře strukturováno a řízeno, se může stát mechanismem, který bude přinejmenším tak důležitý jako rámcový program EU, co se týče podpory výzkumu budoucích a vznikajících technologií. VR opět zdůrazňuje, že za účelem plného využití tohoto potenciálu je stále více třeba lépe koordinovat veřejné a soukromé financování výzkumu (17);

| 31. | zdůrazňuje, že EU a členské státy by měly využívat všech příležitostí k racionalizaci a zvýšení synergií mezi řadou stávajících nadnárodních nástrojů politiky a mechanismů spolupráce a přizpůsobit je Evropskému výzkumnému prostoru (18); |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že EU a členské státy by měly využívat všech příležitostí k racionalizaci a zvýšení synergií mezi řadou stávajících nadnárodních nástrojů politiky a mechanismů spolupráce a přizpůsobit je Evropskému výzkumnému prostoru (18);

| 32. | znovu opakuje, že projekty ERA-NET, které koordinují regionální a evropské výzkumné programy, prokázaly svůj význam a měly by být dále rozvíjeny (19); jejich úspěch plyne ze zapojení celé řady zainteresovaných subjektů včetně místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

32.

znovu opakuje, že projekty ERA-NET, které koordinují regionální a evropské výzkumné programy, prokázaly svůj význam a měly by být dále rozvíjeny (19); jejich úspěch plyne ze zapojení celé řady zainteresovaných subjektů včetně místních a regionálních orgánů;

| 33. | požaduje, aby bylo vyvíjeno další úsilí na podporu otevřenosti a transparentnosti evropských technologických platforem, což by zajistilo zapojení dalších zainteresovaných subjektů z jiných oblastí než z průmyslu a vědeckých kruhů, jako jsou místní a regionální orgány, organizace občanské společnosti a malé a střední podniky (20); |
| --- | --- |

33.

požaduje, aby bylo vyvíjeno další úsilí na podporu otevřenosti a transparentnosti evropských technologických platforem, což by zajistilo zapojení dalších zainteresovaných subjektů z jiných oblastí než z průmyslu a vědeckých kruhů, jako jsou místní a regionální orgány, organizace občanské společnosti a malé a střední podniky (20);

Infrastruktury IKT pro elektronickou vědu – KOM(2009) 108 v konečném znění

| 34. | se domnívá, že regionální a místní orgány zastávají v Evropském výzkumném prostoru významnou úlohu, jelikož slouží těm, kdo zastupují místní zájmy, politiku z této oblasti přibližují občanům a znají lépe situaci subjektů, jež se jí účastní. Proto se Výbor domnívá, že regiony musí sehrát strategickou úlohu v iniciativách na posílení a rozšíření Evropského výzkumného prostoru, zejména v těch iniciativách, které se týkají zřizování výzkumných institucí trvalého charakteru v inovačním prostředí a aktivit v oblasti spolupráce ve výzkumu (21); |
| --- | --- |

34.

se domnívá, že regionální a místní orgány zastávají v Evropském výzkumném prostoru významnou úlohu, jelikož slouží těm, kdo zastupují místní zájmy, politiku z této oblasti přibližují občanům a znají lépe situaci subjektů, jež se jí účastní. Proto se Výbor domnívá, že regiony musí sehrát strategickou úlohu v iniciativách na posílení a rozšíření Evropského výzkumného prostoru, zejména v těch iniciativách, které se týkají zřizování výzkumných institucí trvalého charakteru v inovačním prostředí a aktivit v oblasti spolupráce ve výzkumu (21);

| 35. | znovu opakuje návrhy VR Komisi a členským státům týkající se podpory regionálních a místních orgánů při žádostech, budování a realizaci moderních výzkumných infrastruktur:






  — | zajistit, aby byly místní a regionální orgány více zapojeny do přípravy plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) (22), zejména tím, že bude dána priorita třiceti pěti již schváleným klíčovým projektům evropského zájmu; |
| --- | --- | --- |

35.

znovu opakuje návrhy VR Komisi a členským státům týkající se podpory regionálních a místních orgánů při žádostech, budování a realizaci moderních výzkumných infrastruktur:

—

zajistit, aby byly místní a regionální orgány více zapojeny do přípravy plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) (22), zejména tím, že bude dána priorita třiceti pěti již schváleným klíčovým projektům evropského zájmu;

| — | zohlednit význam místních a regionálních orgánů a význam jejich zapojení do ERI; |
| --- | --- |

—

zohlednit význam místních a regionálních orgánů a význam jejich zapojení do ERI;

| — | zajistit, že místní a regionální orgány budou skutečně zapojeny do účinného řízení ERI (23); |
| --- | --- |

—

zajistit, že místní a regionální orgány budou skutečně zapojeny do účinného řízení ERI (23);

| 36. | zdůrazňuje význam místních a regionálních orgánů jakožto subjektů, jež stimulují programy společného výzkumu (včetně programů, jichž se účastní třetí země), jelikož lépe znají místní specifika vědeckotechnického a podnikatelského charakteru a potažmo potřeby spolupráce ve strategických oblastech (24); |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje význam místních a regionálních orgánů jakožto subjektů, jež stimulují programy společného výzkumu (včetně programů, jichž se účastní třetí země), jelikož lépe znají místní specifika vědeckotechnického a podnikatelského charakteru a potažmo potřeby spolupráce ve strategických oblastech (24);

| 37. | považuje otázku provádění a financování evropského plánu, který v současnosti obsahuje 35 klíčových projektů evropského zájmu, jež mají být rozvíjeny v příštích 10 až 20 letech (25), za důležitý mezník v budování Evropského výzkumného prostoru; |
| --- | --- |

37.

považuje otázku provádění a financování evropského plánu, který v současnosti obsahuje 35 klíčových projektů evropského zájmu, jež mají být rozvíjeny v příštích 10 až 20 letech (25), za důležitý mezník v budování Evropského výzkumného prostoru;

| 38. | připomíná, že kritérium excelence má prvořadý význam při provádění evropského plánu, a vyzval nové členské státy, aby se do této iniciativy zapojily ve větší míře (26); |
| --- | --- |

38.

připomíná, že kritérium excelence má prvořadý význam při provádění evropského plánu, a vyzval nové členské státy, aby se do této iniciativy zapojily ve větší míře (26);

| 39. | podporuje doporučení skupiny expertů v oblasti EVP (27), že ESFRI by mělo dále zlepšovat svou metodiku hodnocení rozsáhlých evropských výzkumných infrastruktur, zejména s ohledem na transparentnost postupů a zapojení příslušných zainteresovaných subjektů; |
| --- | --- |

39.

podporuje doporučení skupiny expertů v oblasti EVP (27), že ESFRI by mělo dále zlepšovat svou metodiku hodnocení rozsáhlých evropských výzkumných infrastruktur, zejména s ohledem na transparentnost postupů a zapojení příslušných zainteresovaných subjektů;

| 40. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány musí být plně zapojeny do provádění a revize plánu ESFRI, zvláště co se týče nezbytného stanovení priorit v rámci projektů a koordinace mezi plánem ESFRI a obdobnými činnostmi na vnitrostátní a regionální úrovni včetně hmotného i virtuálního vybavení; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány musí být plně zapojeny do provádění a revize plánu ESFRI, zvláště co se týče nezbytného stanovení priorit v rámci projektů a koordinace mezi plánem ESFRI a obdobnými činnostmi na vnitrostátní a regionální úrovni včetně hmotného i virtuálního vybavení;

| 41. | upozorňuje na to, že je třeba, aby co nejširší veřejnost získala informace o příležitostech, které poskytuje e-Science, včetně vytváření a podpory veřejných databází o osvědčených postupech, příkladech a dostupných úspěšných řešeních v oblasti e-Science, a zároveň zajistit poskytování příslušných informací ve všech oficiálních jazycích EU. |
| --- | --- |

41.

upozorňuje na to, že je třeba, aby co nejširší veřejnost získala informace o příležitostech, které poskytuje e-Science, včetně vytváření a podpory veřejných databází o osvědčených postupech, příkladech a dostupných úspěšných řešeních v oblasti e-Science, a zároveň zajistit poskytování příslušných informací ve všech oficiálních jazycích EU.

V Bruselu dne 3. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2009) 116 v konečném znění.

1

(2)  CdR 10/2009 fin.

2

(3)  KOM(2009) 116 v konečném znění.

3

(4)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Hospodářský dopad IKT: měření, fakta a důsledky). http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

4

(5)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Hospodářský dopad IKT: měření, fakta a důsledky) http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

5

(6)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Hospodářský dopad IKT: měření, fakta a důsledky) http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

6

(7)  CdR 83/2007 fin.

7

(8)  Zpráva skupiny expertů na EVP „Opening to the world: International Cooperation in Science and Technology“ (Otevření se světu – mezinárodní vědeckotechnická spolupráce).

8

(9)  CdR 283/2008 fin.

9

(10)  CdR 263/2007 fin.

10

(11)  CdR 263/2007 fin.

11

(12)  CdR 263/2007 fin.

12

(13)  CdR 263/2007 fin.

13

(14)  CdR 83/2007 fin.

14

(15)  OECD Science, Technology and Industry Outlook 2008 – nejdůležitější zprávy.

15

(16)  CdR 83/2007 fin.

16

(17)  CdR 83/2007 fin.

17

(18)  Zpráva skupiny expertů na EVP „Optimising research programmes and priorities“ (Optimalizace výzkumných programů a priorit), viz příloha.

18

(19)  CdR 83/2007 fin.

19

(20)  Evropská komise, březen 2007: Třetí zpráva o evropských technologických platformách, kapitola 4.1.

20

(21)  CdR 283/2008 fin.

21

(22)  Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury, http://cordis.europa.eu/esfri/home.html

22

(23)  CdR 283/2008 fin.

23

(24)  CdR 283/2008 fin.

24

(25)  http://www.riportal.eu

25

(26)  CdR 263/2007 fin; CdR 83/2007 fin.

26

(27)  Zpráva skupiny expertů na EVP „Developing World-class Research Infrastructures for the ERA“ (Rozvíjení výzkumných infrastruktur špičkové kvality pro EVP).

27

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/27

---

Stanovisko Výboru regionů – Dialog mezi univerzitami a podniky

2010/C 141/06

VÝBOR REGIONŮ

| — | opět potvrzuje, že za současného hospodářského poklesu, kdy se EU snaží minimalizovat jeho dopad a nastavit směr obnoveného růstu, je vzhledem k zásadnímu významu vzdělávání a odborné přípravy v Lisabonské strategii a obnovené sociální agendě důležité zajistit platformu pro dialog mezi významnými zainteresovanými stranami jak na straně vzdělávání, tak na straně hospodářství; |
| --- | --- |

—

opět potvrzuje, že za současného hospodářského poklesu, kdy se EU snaží minimalizovat jeho dopad a nastavit směr obnoveného růstu, je vzhledem k zásadnímu významu vzdělávání a odborné přípravy v Lisabonské strategii a obnovené sociální agendě důležité zajistit platformu pro dialog mezi významnými zainteresovanými stranami jak na straně vzdělávání, tak na straně hospodářství;

| — | zdůrazňuje význam dialogu mezi univerzitami a podniky na všech správních úrovních jako důležitého nástroje sloužícího k plnému využití potenciálu regionálního hospodářského a sociálního rozvoje; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje význam dialogu mezi univerzitami a podniky na všech správních úrovních jako důležitého nástroje sloužícího k plnému využití potenciálu regionálního hospodářského a sociálního rozvoje;

| — | zdůrazňuje, že v celé Evropské unii nese místní a regionální úroveň hlavní odpovědnost za politiku vzdělávání a odborné přípravy, a opakuje, že místní a regionální orgány jsou klíčovými subjekty v tvorbě regionálních strategií výzkumu a inovací, jelikož často řídí výzkumné instituce a podporují inovační prostředí; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že v celé Evropské unii nese místní a regionální úroveň hlavní odpovědnost za politiku vzdělávání a odborné přípravy, a opakuje, že místní a regionální orgány jsou klíčovými subjekty v tvorbě regionálních strategií výzkumu a inovací, jelikož často řídí výzkumné instituce a podporují inovační prostředí;

| — | podtrhuje potřebu zaměřit se na úlohu vysokoškolského vzdělávání v místním a regionálním rozvoji a na propagaci spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání a místními a regionálními orgány, do které budou rovněž zapojeny místní a regionální hospodářské a sociální subjekty. |
| --- | --- |

—

podtrhuje potřebu zaměřit se na úlohu vysokoškolského vzdělávání v místním a regionálním rozvoji a na propagaci spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání a místními a regionálními orgány, do které budou rovněž zapojeny místní a regionální hospodářské a sociální subjekty.

| Zpravodaj | : | pan Mohammad MASOOD (UK/ELS), člen rady města Bradford |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Mohammad MASOOD (UK/ELS), člen rady města Bradford

Odkaz

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů

Nové partnerství pro modernizaci univerzit: Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky

KOM(2009) 158 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | oceňuje bohatství nápadů často úzce spojených s iniciativami na místní a regionální úrovni a kvalitu úvah dosud učiněných v rámci dialogu mezi univerzitami a podniky; |
| --- | --- |

1.

oceňuje bohatství nápadů často úzce spojených s iniciativami na místní a regionální úrovni a kvalitu úvah dosud učiněných v rámci dialogu mezi univerzitami a podniky;

| 2. | zdůrazňuje význam dialogu mezi univerzitami a podniky na všech správních úrovních jako důležitého nástroje sloužícího k plnému využití potenciálu regionálního hospodářského a sociálního rozvoje; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje význam dialogu mezi univerzitami a podniky na všech správních úrovních jako důležitého nástroje sloužícího k plnému využití potenciálu regionálního hospodářského a sociálního rozvoje;

| 3. | uznává význam trojúhelníku znalostí, který spočívá v interakci výzkumu, vzdělávání a inovací, jako prostředku zvýšení inovační kapacity a zlepšení zaměstnatelnosti univerzitních absolventů v Evropě; |
| --- | --- |

3.

uznává význam trojúhelníku znalostí, který spočívá v interakci výzkumu, vzdělávání a inovací, jako prostředku zvýšení inovační kapacity a zlepšení zaměstnatelnosti univerzitních absolventů v Evropě;

| 4. | zaznamenává přechod od transferu technologií přes výměnu poznatků ke sdílení poznatků a k otevřeným inovačním systémům a poznamenává, že je zapotřebí více výzkumu sociálních procesů a sociálního jednání, který bude oporou těchto vznikajících systémů; |
| --- | --- |

4.

zaznamenává přechod od transferu technologií přes výměnu poznatků ke sdílení poznatků a k otevřeným inovačním systémům a poznamenává, že je zapotřebí více výzkumu sociálních procesů a sociálního jednání, který bude oporou těchto vznikajících systémů;

| 5. | zdůrazňuje, že v celé Evropské unii nese místní a regionální úroveň hlavní odpovědnost za politiku vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že v celé Evropské unii nese místní a regionální úroveň hlavní odpovědnost za politiku vzdělávání a odborné přípravy;

| 6. | opakuje, že místní a regionální orgány jsou klíčovými subjekty v tvorbě regionálních strategií výzkumu a inovací, jelikož často řídí výzkumné instituce a podporují inovační prostředí; |
| --- | --- |

6.

opakuje, že místní a regionální orgány jsou klíčovými subjekty v tvorbě regionálních strategií výzkumu a inovací, jelikož často řídí výzkumné instituce a podporují inovační prostředí;

| 7. | zdůrazňuje, že při tvorbě politik a provádění programů by se měly využívat stávající demokraticky zvolené místní orgány. Využívání místních poznatků a demokratické odpovědnosti zlepší řídící mechanismy partnerství mezi univerzitami, podniky a místní správou. Tak bude možné napojit volbu místních priorit a odpovědnost místních orgánů přímo na zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že při tvorbě politik a provádění programů by se měly využívat stávající demokraticky zvolené místní orgány. Využívání místních poznatků a demokratické odpovědnosti zlepší řídící mechanismy partnerství mezi univerzitami, podniky a místní správou. Tak bude možné napojit volbu místních priorit a odpovědnost místních orgánů přímo na zásadu subsidiarity;

| 8. | poznamenává, že místní a regionální orgány jsou tedy jedněmi z hlavních aktérů politik a iniciativ na prohloubení a, co je důležitější, rozšíření evropského výzkumného prostoru, především jeho vize silných výzkumných institutů a vědeckých ústavů zasazených do inovačních prostředí; |
| --- | --- |

8.

poznamenává, že místní a regionální orgány jsou tedy jedněmi z hlavních aktérů politik a iniciativ na prohloubení a, co je důležitější, rozšíření evropského výzkumného prostoru, především jeho vize silných výzkumných institutů a vědeckých ústavů zasazených do inovačních prostředí;

| 9. | vítá skutečnost, že mnoho evropských univerzit v minulém desetiletí formálně začlenilo regionální hospodářský rozvoj do prohlášení o svém poslání. Agentury pro regionální rozvoj rovněž zahrnují politiky, které podporují partnerství mezi univerzitami a průmyslem, do regionálních ekonomických strategií; |
| --- | --- |

9.

vítá skutečnost, že mnoho evropských univerzit v minulém desetiletí formálně začlenilo regionální hospodářský rozvoj do prohlášení o svém poslání. Agentury pro regionální rozvoj rovněž zahrnují politiky, které podporují partnerství mezi univerzitami a průmyslem, do regionálních ekonomických strategií;

| 10. | poukazuje na to, že na regionální úrovni jsou zásadně důležité způsoby politické interakce a že je často třeba je koordinovat vertikálně mezi různými správními úrovněmi (evropskou, národní, regionální) a horizontálně mezi regiony, aby se zamezilo duplicitě a docházelo k vzájemnému učení; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že na regionální úrovni jsou zásadně důležité způsoby politické interakce a že je často třeba je koordinovat vertikálně mezi různými správními úrovněmi (evropskou, národní, regionální) a horizontálně mezi regiony, aby se zamezilo duplicitě a docházelo k vzájemnému učení;

| 11. | zdůrazňuje potřebu sladit nové a navržené iniciativy a programy, jako evropský výzkumný prostor, evropský technologický institut a program celoživotního učení, tak, aby podporovaly dialog mezi univerzitami a podniky; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje potřebu sladit nové a navržené iniciativy a programy, jako evropský výzkumný prostor, evropský technologický institut a program celoživotního učení, tak, aby podporovaly dialog mezi univerzitami a podniky;

| 12. | uznává, že spolupráce mezi univerzitami a podniky je rovněž ovlivněna specifickými regionálními podmínkami: schopností rozvojových agentur podporovat spolupráci mezi univerzitami a podniky na regionální úrovni, úlohou podnikových klastrů v rozvoji společných sítí univerzit a podniků, hladinou investic podniků do výzkumu a vývoje v daném regionu; |
| --- | --- |

12.

uznává, že spolupráce mezi univerzitami a podniky je rovněž ovlivněna specifickými regionálními podmínkami: schopností rozvojových agentur podporovat spolupráci mezi univerzitami a podniky na regionální úrovni, úlohou podnikových klastrů v rozvoji společných sítí univerzit a podniků, hladinou investic podniků do výzkumu a vývoje v daném regionu;

Obecné připomínky

| 13. | podtrhuje potřebu zaměřit se na úlohu vysokoškolského vzdělávání v místním a regionálním rozvoji a na propagaci spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání a místními a regionálními orgány, do které budou rovněž zapojeny místní a regionální hospodářské a sociální subjekty; |
| --- | --- |

13.

podtrhuje potřebu zaměřit se na úlohu vysokoškolského vzdělávání v místním a regionálním rozvoji a na propagaci spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání a místními a regionálními orgány, do které budou rovněž zapojeny místní a regionální hospodářské a sociální subjekty;

| 14. | podporuje spolupráci mezi univerzitami a soukromým sektorem a potřebu pohlížet na univerzity jako na hnací sílu inovací v jejich regionu; |
| --- | --- |

14.

podporuje spolupráci mezi univerzitami a soukromým sektorem a potřebu pohlížet na univerzity jako na hnací sílu inovací v jejich regionu;

| 15. | vybízí univerzity, aby hledaly nové cesty spolupráce mezi veřejnými zařízeními a soukromým sektorem, například přijetím opatření v podobě společných fondů pro inovace, jelikož mohou zlepšit mobilitu ve všech oblastech; |
| --- | --- |

15.

vybízí univerzity, aby hledaly nové cesty spolupráce mezi veřejnými zařízeními a soukromým sektorem, například přijetím opatření v podobě společných fondů pro inovace, jelikož mohou zlepšit mobilitu ve všech oblastech;

| 16. | podporuje úzkou spolupráci mezi podniky, univerzitami a výzkumnými zařízeními v celé Evropě, do které budou zapojeny politické subjekty a místní, regionální a národní správní orgány; |
| --- | --- |

16.

podporuje úzkou spolupráci mezi podniky, univerzitami a výzkumnými zařízeními v celé Evropě, do které budou zapojeny politické subjekty a místní, regionální a národní správní orgány;

| 17. | domnívá se, že úroveň spolupráce je i nadále rozdílná v různých zemích, na různých univerzitách a v různých oborech, a to i přes programy EU, jež se snaží o budování partnerství mezi univerzitami a podniky a obvykle se zaměřují na partnerství v konkrétních oblastech, např. výzkumu nebo mobilitě studentů; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že úroveň spolupráce je i nadále rozdílná v různých zemích, na různých univerzitách a v různých oborech, a to i přes programy EU, jež se snaží o budování partnerství mezi univerzitami a podniky a obvykle se zaměřují na partnerství v konkrétních oblastech, např. výzkumu nebo mobilitě studentů;

| 18. | domnívá se, že rozsah, ve kterém tato spolupráce ovlivňuje systém řízení nebo organizace v daných dvou sektorech, je omezený, neboť jen málo univerzit má celouniverzitní strategii spolupráce s podniky a ty, jež ji mají, jsou soustředěny v malém počtu členských států; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že rozsah, ve kterém tato spolupráce ovlivňuje systém řízení nebo organizace v daných dvou sektorech, je omezený, neboť jen málo univerzit má celouniverzitní strategii spolupráce s podniky a ty, jež ji mají, jsou soustředěny v malém počtu členských států;

| 19. | je znepokojen tím, že právní a finanční rámec v mnoha zemích stále ještě nemotivuje univerzity k úsilí o spolupráci s podniky, nebo těmto snahám dokonce brání; |
| --- | --- |

19.

je znepokojen tím, že právní a finanční rámec v mnoha zemích stále ještě nemotivuje univerzity k úsilí o spolupráci s podniky, nebo těmto snahám dokonce brání;

| 20. | doporučuje, že by měly existovat vhodné ukazatele pro měření výkonnosti, na jejichž základě by se hodnotila stávající úroveň dialogu mezi univerzitami a podniky. Každé měření výkonnosti musí zahrnovat jak kvalitativní, tak kvantitativní ukazatele a bude třeba náležitě zvážit, jak by výběr těchto ukazatelů mohl ovlivnit chování uživatelských skupin; |
| --- | --- |

20.

doporučuje, že by měly existovat vhodné ukazatele pro měření výkonnosti, na jejichž základě by se hodnotila stávající úroveň dialogu mezi univerzitami a podniky. Každé měření výkonnosti musí zahrnovat jak kvalitativní, tak kvantitativní ukazatele a bude třeba náležitě zvážit, jak by výběr těchto ukazatelů mohl ovlivnit chování uživatelských skupin;

| 21. | vybízí univerzity, aby ocenily dialog mezi univerzitou a podniky. Výzvu v akademické obci představuje zejména uznání tohoto závazku v kritériích pro povýšení. Mnoho univerzit prohlašuje, že uznává význam dialogu mezi univerzitou a podniky, jen málo však jasným a transparentním způsobem srovnává tento dialog s výzkumem a výukou a náležitě ho oceňuje; |
| --- | --- |

21.

vybízí univerzity, aby ocenily dialog mezi univerzitou a podniky. Výzvu v akademické obci představuje zejména uznání tohoto závazku v kritériích pro povýšení. Mnoho univerzit prohlašuje, že uznává význam dialogu mezi univerzitou a podniky, jen málo však jasným a transparentním způsobem srovnává tento dialog s výzkumem a výukou a náležitě ho oceňuje;

| 22. | oceňuje podnikání a zvyšování kvalifikaci celoživotním učením jako důležité úkoly vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

22.

oceňuje podnikání a zvyšování kvalifikaci celoživotním učením jako důležité úkoly vysokoškolského vzdělávání;

| 23. | vítá, že různé regiony se snaží o větší zapojení soukromého sektoru do financování výzkumu a inovací tím, že vysokým školám dávají větší autonomii; |
| --- | --- |

23.

vítá, že různé regiony se snaží o větší zapojení soukromého sektoru do financování výzkumu a inovací tím, že vysokým školám dávají větší autonomii;

| 24. | prohlašuje, že nové cesty spolupráce mezi veřejnými zařízeními a soukromým sektorem, například v rámci společných fondů pro inovace, by mohly být průkopnickým příkladem udržitelného využívání veřejných prostředků a jejich ochrany; |
| --- | --- |

24.

prohlašuje, že nové cesty spolupráce mezi veřejnými zařízeními a soukromým sektorem, například v rámci společných fondů pro inovace, by mohly být průkopnickým příkladem udržitelného využívání veřejných prostředků a jejich ochrany;

| 25. | souhlasí s tím, že politika soudržnosti hraje zvláštní úlohu v podpoře inovační činnosti v regionech, a Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF) by tedy mohl být rovněž využit k financování podnikatelských inkubátorů a vědeckých parků (infrastruktura a spojení). Klastry jsou obzvláště užitečné pro malé a střední podniky, jelikož jim poskytují prostředí příznivé pro navázání styků s univerzitami i s velkými podniky a umožňují jim též přístup k sítím mezinárodního obchodu; |
| --- | --- |

25.

souhlasí s tím, že politika soudržnosti hraje zvláštní úlohu v podpoře inovační činnosti v regionech, a Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF) by tedy mohl být rovněž využit k financování podnikatelských inkubátorů a vědeckých parků (infrastruktura a spojení). Klastry jsou obzvláště užitečné pro malé a střední podniky, jelikož jim poskytují prostředí příznivé pro navázání styků s univerzitami i s velkými podniky a umožňují jim též přístup k sítím mezinárodního obchodu;

| 26. | uznává, že malé a střední podniky rovněž hrají podstatnou úlohu v tvorbě pracovních míst a v inovacích a podporuje jejich účast v dialogu mezi univerzitami a podniky a vypracování inovačních cílených iniciativ na podporu této účasti; |
| --- | --- |

26.

uznává, že malé a střední podniky rovněž hrají podstatnou úlohu v tvorbě pracovních míst a v inovacích a podporuje jejich účast v dialogu mezi univerzitami a podniky a vypracování inovačních cílených iniciativ na podporu této účasti;

| 27. | podporuje přeshraniční spolupráci mezi vysokými školami a výzkumnými zařízeními s mimouniverzitními partnery v oblasti průmyslu a obchodu, správy, kultury a s dalšími články společnosti; |
| --- | --- |

27.

podporuje přeshraniční spolupráci mezi vysokými školami a výzkumnými zařízeními s mimouniverzitními partnery v oblasti průmyslu a obchodu, správy, kultury a s dalšími články společnosti;

| 28. | domnívá se rovněž, že organizace a jiné subjekty, které hrají roli prostředníka mezi univerzitami a podniky, mohou mít zásadní význam pro navazování kontaktů mezi nimi, a že by proto měly být zviditelněny a měly by získat větší podporu; |
| --- | --- |

28.

domnívá se rovněž, že organizace a jiné subjekty, které hrají roli prostředníka mezi univerzitami a podniky, mohou mít zásadní význam pro navazování kontaktů mezi nimi, a že by proto měly být zviditelněny a měly by získat větší podporu;

Příklady osvědčených postupů

| 29. | bere na vědomí a vítá řadu příkladů spolupráce univerzit a podniků v Evropě; |
| --- | --- |

29.

bere na vědomí a vítá řadu příkladů spolupráce univerzit a podniků v Evropě;

| 30. | obává se, že v nových členských státech existuje velmi málo příkladů osvědčených postupů; |
| --- | --- |

30.

obává se, že v nových členských státech existuje velmi málo příkladů osvědčených postupů;

| 31. | vítá záměr Komise zahájit studii s cílem sestavit soubor existujících osvědčených postupů a žádá Komisi, aby v tomto souboru vzala v úvahu potřeby místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

31.

vítá záměr Komise zahájit studii s cílem sestavit soubor existujících osvědčených postupů a žádá Komisi, aby v tomto souboru vzala v úvahu potřeby místních a regionálních orgánů;

Nástroje dostupné místním a regionálním orgánům

| 32. | povzbuzuje zřízení struktur pro partnerství klíčových zainteresovaných stran z řad místních a regionálních orgánů, podniků, společenství a vysokoškolského vzdělávání s cílem zaměřit se na dialog, např. pořádáním kulatých stolů a seminářů, založením vědeckých parků pro transfer technologií, pořádáním vědecko-kulturních večerů nebo studentských veletrhů; |
| --- | --- |

32.

povzbuzuje zřízení struktur pro partnerství klíčových zainteresovaných stran z řad místních a regionálních orgánů, podniků, společenství a vysokoškolského vzdělávání s cílem zaměřit se na dialog, např. pořádáním kulatých stolů a seminářů, založením vědeckých parků pro transfer technologií, pořádáním vědecko-kulturních večerů nebo studentských veletrhů;

| 33. | podporuje mobilizaci zdrojů institucí vysokoškolského vzdělávání na přípravu a provádění regionálních a městských strategií hospodářského, sociálního, kulturního a environmentálního rozvoje; |
| --- | --- |

33.

podporuje mobilizaci zdrojů institucí vysokoškolského vzdělávání na přípravu a provádění regionálních a městských strategií hospodářského, sociálního, kulturního a environmentálního rozvoje;

| 34. | naléhá na instituce vysokoškolského vzdělávání, aby společně investovaly do programů, z nichž mají konkrétní prospěch podniky v regionu a společenství, a zároveň propagovaly nadační profesury financované podniky, jež podpoří vytváření sítí mezi různými znalostními středisky a VaV a inovacemi, budou propagovat fóra na výměnu poznatků a podpoří vytváření sítí regionů, jež vynikají v inovacích; |
| --- | --- |

34.

naléhá na instituce vysokoškolského vzdělávání, aby společně investovaly do programů, z nichž mají konkrétní prospěch podniky v regionu a společenství, a zároveň propagovaly nadační profesury financované podniky, jež podpoří vytváření sítí mezi různými znalostními středisky a VaV a inovacemi, budou propagovat fóra na výměnu poznatků a podpoří vytváření sítí regionů, jež vynikají v inovacích;

| 35. | doporučuje, aby instituce vysokoškolského vzdělávání využívaly zdroje vyčleněné na regionální zapojení na udržitelném, víceletém základě; |
| --- | --- |

35.

doporučuje, aby instituce vysokoškolského vzdělávání využívaly zdroje vyčleněné na regionální zapojení na udržitelném, víceletém základě;

| 36. | vyjadřuje svoji ochotu zajistit koordinované využívání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vysokoškolského vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR; |
| --- | --- |

36.

vyjadřuje svoji ochotu zajistit koordinované využívání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vysokoškolského vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR;

| 37. | je zastáncem široké interpretace koncepce inovace, která bude zahrnovat sociální a společenské vědy a jejich plodnou souhru s městskou kulturou a kulturou regionů; |
| --- | --- |

37.

je zastáncem široké interpretace koncepce inovace, která bude zahrnovat sociální a společenské vědy a jejich plodnou souhru s městskou kulturou a kulturou regionů;

Závěr

| 38. | opět potvrzuje, že za současného hospodářského poklesu, kdy se EU snaží minimalizovat jeho dopad a nastavit směr obnoveného růstu, je vzhledem k zásadnímu významu vzdělávání a odborné přípravy v Lisabonské strategii a obnovené sociální agendě důležité zajistit platformu pro dialog mezi významnými zainteresovanými stranami jak na straně vzdělávání, tak na straně hospodářství; |
| --- | --- |

38.

opět potvrzuje, že za současného hospodářského poklesu, kdy se EU snaží minimalizovat jeho dopad a nastavit směr obnoveného růstu, je vzhledem k zásadnímu významu vzdělávání a odborné přípravy v Lisabonské strategii a obnovené sociální agendě důležité zajistit platformu pro dialog mezi významnými zainteresovanými stranami jak na straně vzdělávání, tak na straně hospodářství;

| 39. | vítá iniciativu Komise prozkoumat, jak by bylo možné pro podporu regionálních iniciativ v tomto ohledu využít strukturální fondy; |
| --- | --- |

39.

vítá iniciativu Komise prozkoumat, jak by bylo možné pro podporu regionálních iniciativ v tomto ohledu využít strukturální fondy;

| 40. | uznává potenciál, který má spolupráce mezi podniky a dalšími oblastmi vzdělávání (především středními školami a institucemi odborného vzdělávání a přípravy), a příležitosti, které nabízejí evropské programy na podporu jejich spolupráce; |
| --- | --- |

40.

uznává potenciál, který má spolupráce mezi podniky a dalšími oblastmi vzdělávání (především středními školami a institucemi odborného vzdělávání a přípravy), a příležitosti, které nabízejí evropské programy na podporu jejich spolupráce;

| 41. | opět zdůrazňuje potřebu silnějšího zapojení příslušných zástupců veřejné správy (včetně místních a regionálních orgánů) do následující fáze Fóra EU pro dialog mezi univerzitami a podniky; |
| --- | --- |

41.

opět zdůrazňuje potřebu silnějšího zapojení příslušných zástupců veřejné správy (včetně místních a regionálních orgánů) do následující fáze Fóra EU pro dialog mezi univerzitami a podniky;

| 42. | považuje za náležité, aby se Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky stále soustředilo na spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

42.

považuje za náležité, aby se Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky stále soustředilo na spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání;

| 43. | vyzývá místní a regionální orgány, aby podporovaly spolupráci mezi podniky a univerzitami a považovaly univerzity za hnací sílu inovací v regionech; |
| --- | --- |

43.

vyzývá místní a regionální orgány, aby podporovaly spolupráci mezi podniky a univerzitami a považovaly univerzity za hnací sílu inovací v regionech;

| 44. | naléhá, aby Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky pokračovalo plenárními setkáními, tematickými semináři, prostorem na internetu a silnějším zapojením příslušných zástupců veřejné správy (včetně regionálních orgánů) a pokud možno i aktérů mimo EU; |
| --- | --- |

44.

naléhá, aby Fórum EU pro dialog mezi univerzitami a podniky pokračovalo plenárními setkáními, tematickými semináři, prostorem na internetu a silnějším zapojením příslušných zástupců veřejné správy (včetně regionálních orgánů) a pokud možno i aktérů mimo EU;

| 45. | doporučuje, aby byla navržena účinná reakce na iniciativu „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ a na hospodářský úpadek a aby byla projednána partnerství pro regionální rozvoj, partnerství s malými a středními podniky, rozmanitější přístupy k učení, zajištění kvality a akreditace; |
| --- | --- |

45.

doporučuje, aby byla navržena účinná reakce na iniciativu „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ a na hospodářský úpadek a aby byla projednána partnerství pro regionální rozvoj, partnerství s malými a středními podniky, rozmanitější přístupy k učení, zajištění kvality a akreditace;

| 46. | podporuje Komisi ve snaze o prozkoumání způsobů podpory nových forem strukturovaného partnerství mezi podniky a univerzitami prostřednictvím relevantních programů EU. |
| --- | --- |

46.

podporuje Komisi ve snaze o prozkoumání způsobů podpory nových forem strukturovaného partnerství mezi podniky a univerzitami prostřednictvím relevantních programů EU.

V Bruselu dne 4. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/31

---

Stanovisko Výboru regionů – Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům

2010/C 141/07

VÝBOR REGIONŮ

| — | zdůrazňuje, že klíčem k cestě k udržitelné dopravě není omezení poptávky po dopravních službách; není důležité množství přepravovaných osob nebo zboží, ale způsob, jakým se to provádí. Dopravní návyky, které se neřídí udržitelností, lze omezit pouze díky přiměřené cenové politice v odvětví dopravy. Je tedy důležité nalézt spravedlivý a transparentní vzorec pro rozložení dopravních nákladů mezi všechny druhy dopravy; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že klíčem k cestě k udržitelné dopravě není omezení poptávky po dopravních službách; není důležité množství přepravovaných osob nebo zboží, ale způsob, jakým se to provádí. Dopravní návyky, které se neřídí udržitelností, lze omezit pouze díky přiměřené cenové politice v odvětví dopravy. Je tedy důležité nalézt spravedlivý a transparentní vzorec pro rozložení dopravních nákladů mezi všechny druhy dopravy;

| — | zdůrazňuje, že v souvislosti se zvyšováním udržitelnosti v dopravním systému se musí řešit problém přetížení dopravy. Zvýšení kapacit dopravních sítí však samo o sobě nebude stačit, neboť dopady větších sítí na životní prostředí mohou snadno dosáhnout neúnosných rozměrů. Je tedy třeba posílit konkurenceschopnost udržitelných dopravních systémů; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že v souvislosti se zvyšováním udržitelnosti v dopravním systému se musí řešit problém přetížení dopravy. Zvýšení kapacit dopravních sítí však samo o sobě nebude stačit, neboť dopady větších sítí na životní prostředí mohou snadno dosáhnout neúnosných rozměrů. Je tedy třeba posílit konkurenceschopnost udržitelných dopravních systémů;

| — | konstatuje, že místní a regionální orgány mají malý zájem na podporování alternativ k silniční dopravě, a to zejména tam, kde jsou sítě nedostatečné, a to především v citlivých oblastech a oblastech s přírodním znevýhodněním, neboť způsobují závažné problémy jako hluk, výfukové plyny, přetížení dopravy, zpoždění, rychlé opotřebení silnic, a příslušným orgánům územní samosprávy tak způsobují velké výdaje na údržbu silniční sítě; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že místní a regionální orgány mají malý zájem na podporování alternativ k silniční dopravě, a to zejména tam, kde jsou sítě nedostatečné, a to především v citlivých oblastech a oblastech s přírodním znevýhodněním, neboť způsobují závažné problémy jako hluk, výfukové plyny, přetížení dopravy, zpoždění, rychlé opotřebení silnic, a příslušným orgánům územní samosprávy tak způsobují velké výdaje na údržbu silniční sítě;

| — | zdůrazňuje, že městské, příměstské a regionální dopravní sítě tvoří významnou součást dopravních sítí a globálních dodavatelských řetězců, a proto vyžadují prvořadou pozornost; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že městské, příměstské a regionální dopravní sítě tvoří významnou součást dopravních sítí a globálních dodavatelských řetězců, a proto vyžadují prvořadou pozornost;

| — | požaduje, aby bílá kniha o dopravě vyslala silný politický signál směrem k nadcházejícímu přezkumu rozpočtu EU, v němž si budou příští finanční příspěvky EU a ambice, které si EU stanovila, vzájemně odpovídat. |
| --- | --- |

—

požaduje, aby bílá kniha o dopravě vyslala silný politický signál směrem k nadcházejícímu přezkumu rozpočtu EU, v němž si budou příští finanční příspěvky EU a ambice, které si EU stanovila, vzájemně odpovídat.

| Zpravodaj | : | pan HALLIKMÄGI (EE/ALDE), člen rady města Pärnu, Estonsko (EE/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan HALLIKMÄGI (EE/ALDE), člen rady města Pärnu, Estonsko (EE/ALDE)

Odkaz

Sdělení Komise Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům

KOM(2009) 279 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

| 1. | vítá sdělení Evropské komise o udržitelné budoucnosti pro dopravu, na jehož základě byl učiněn první krok k přezkumu dopravní politiky EU pro nadcházející desetiletí; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Evropské komise o udržitelné budoucnosti pro dopravu, na jehož základě byl učiněn první krok k přezkumu dopravní politiky EU pro nadcházející desetiletí;

| 2. | připojuje se k názoru Komise, že dopravní politika musí stavět na dlouhodobé a udržitelné vizi mobility osob a zboží. Základním předpokladem pro vypracování dopravní politiky ve smyslu této vize je správný odhad trendů, které mají vliv na odvětví dopravy; |
| --- | --- |

2.

připojuje se k názoru Komise, že dopravní politika musí stavět na dlouhodobé a udržitelné vizi mobility osob a zboží. Základním předpokladem pro vypracování dopravní politiky ve smyslu této vize je správný odhad trendů, které mají vliv na odvětví dopravy;

| 3. | zastává názor, že jedním z hlavních předpokladů pro zajištění územní soudržnosti v EU musí být to, aby dopravní sítě budoucnosti nabízely dobré napojení všech regionů v Evropě. Tato okolnost je rozhodujícím faktorem prohloubení sociální a hospodářské integrace i zajištění udržitelného rozvoje. Uskutečňování dopravní politiky vyžaduje od členských států silnější politickou vůli a podporu pro udržitelné a inovační dopravní strategie; |
| --- | --- |

3.

zastává názor, že jedním z hlavních předpokladů pro zajištění územní soudržnosti v EU musí být to, aby dopravní sítě budoucnosti nabízely dobré napojení všech regionů v Evropě. Tato okolnost je rozhodujícím faktorem prohloubení sociální a hospodářské integrace i zajištění udržitelného rozvoje. Uskutečňování dopravní politiky vyžaduje od členských států silnější politickou vůli a podporu pro udržitelné a inovační dopravní strategie;

Politická doporučení

| 4. | považuje za nezbytné, aby byly v přepracované bílé knize o dopravní politice podstatně systematičtěji a důkladněji než dosud analyzovány externí faktory, vývoj v odvětví dopravy, jeho dopady a spolupůsobení. Dále musí být projednány i dopady změny klimatu a hospodářských změn na vývoj v odvětví dopravy a faktory, které ho ovlivňují; |
| --- | --- |

4.

považuje za nezbytné, aby byly v přepracované bílé knize o dopravní politice podstatně systematičtěji a důkladněji než dosud analyzovány externí faktory, vývoj v odvětví dopravy, jeho dopady a spolupůsobení. Dále musí být projednány i dopady změny klimatu a hospodářských změn na vývoj v odvětví dopravy a faktory, které ho ovlivňují;

| 5. | domnívá se, že strategický dokument o vývoji je třeba doplnit o (srovnávací) analýzu sociálně hospodářských a ekologických dopadů politických rozhodnutí a plánovaných opatření, která obsahuje. V ideálním případě se výsledky průzkumu přenesou na úroveň členských států a regionů, aby bylo možné odhadnout možné rozdíly v dopadech společné dopravní politiky. Velmi záleží na tom, aby byly zváženy veškeré koncepční směrodatné přístupy dopravní politiky, které jsou pro diskusi o budoucnosti dopravy důležité; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že strategický dokument o vývoji je třeba doplnit o (srovnávací) analýzu sociálně hospodářských a ekologických dopadů politických rozhodnutí a plánovaných opatření, která obsahuje. V ideálním případě se výsledky průzkumu přenesou na úroveň členských států a regionů, aby bylo možné odhadnout možné rozdíly v dopadech společné dopravní politiky. Velmi záleží na tom, aby byly zváženy veškeré koncepční směrodatné přístupy dopravní politiky, které jsou pro diskusi o budoucnosti dopravy důležité;

| 6. | považuje za důležité, aby při koncipování evropské dopravní politiky dostaly místní a regionální orgány v jednotlivých členských státech možnost ovlivnit proces přípravy strategických plánů a přijímání rozhodnutí, neboť tak bude zaručen regulační a plánovací rámec umožňující provádět iniciativy a opatření v oblasti dopravy. Místní a regionální orgány mohou nejlépe posoudit, jaká opatření jsou třeba k vyřešení dopravních problémů na místní a regionální úrovni. Zásada subsidiarity tedy musí být respektována, když EU a členské státy udělují podporu místním a regionálním orgánům; |
| --- | --- |

6.

považuje za důležité, aby při koncipování evropské dopravní politiky dostaly místní a regionální orgány v jednotlivých členských státech možnost ovlivnit proces přípravy strategických plánů a přijímání rozhodnutí, neboť tak bude zaručen regulační a plánovací rámec umožňující provádět iniciativy a opatření v oblasti dopravy. Místní a regionální orgány mohou nejlépe posoudit, jaká opatření jsou třeba k vyřešení dopravních problémů na místní a regionální úrovni. Zásada subsidiarity tedy musí být respektována, když EU a členské státy udělují podporu místním a regionálním orgánům;

| 7. | zdůrazňuje, že při budování dopravní infrastruktury musí být v souvislosti se sítěmi nebo projekty určeny priority. V zájmu rychlého vybudování prioritních infrastruktur je třeba zajistit politickou a finanční podporu ústředních institucí EU a vlád jednotlivých států; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že při budování dopravní infrastruktury musí být v souvislosti se sítěmi nebo projekty určeny priority. V zájmu rychlého vybudování prioritních infrastruktur je třeba zajistit politickou a finanční podporu ústředních institucí EU a vlád jednotlivých států;

| 8. | zdůrazňuje, že v souvislosti s rozvojem transevropské dopravní sítě, v jehož rámci je dosavadní přístup spočívající v zaměření na projekty (30 prioritních projektů) nyní nahrazen přístupem, při němž se na celou síť a na hlavní síť TEN-T musí nahlížet diferencovaně, je třeba dbát na to, aby se i nadále věnovala dostatečná pozornost a podpora nejvzdálenějším regionům EU, příhraničním regionům a regionům s přírodním znevýhodněním tak, aby se zlepšilo dopravní spojení mezi centrálními oblastmi EU a jejich sousedními státy. Proto by se v zájmu zajištění vnitřní i vnější územní soudržnosti v Evropě navíc v evropské dopravní politice měla zohlednit například i diferenciace prioritních spojení nebo propojení včetně příslušných mechanismů financování. Musí být vydány předpisy, z nichž bude jasněji než dosud vyplývat, podle jakých zásad a jakým způsobem budou určovány a v případě potřeby měněny nebo doplňovány sítě TEN-T. Již zahájené prioritní projekty TEN-T by měly být za všech okolností dokončeny. Do hlavní sítě TEN-T by však měla být zahrnuta i doplnění a prodloužení umožňující propojení se sítí. Zároveň je třeba podporovat lepší koordinaci projektů mezi členskými státy za účelem zabránění nesouladu v plánování a provádění a upřednostňování přeshraničních úseků; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že v souvislosti s rozvojem transevropské dopravní sítě, v jehož rámci je dosavadní přístup spočívající v zaměření na projekty (30 prioritních projektů) nyní nahrazen přístupem, při němž se na celou síť a na hlavní síť TEN-T musí nahlížet diferencovaně, je třeba dbát na to, aby se i nadále věnovala dostatečná pozornost a podpora nejvzdálenějším regionům EU, příhraničním regionům a regionům s přírodním znevýhodněním tak, aby se zlepšilo dopravní spojení mezi centrálními oblastmi EU a jejich sousedními státy. Proto by se v zájmu zajištění vnitřní i vnější územní soudržnosti v Evropě navíc v evropské dopravní politice měla zohlednit například i diferenciace prioritních spojení nebo propojení včetně příslušných mechanismů financování. Musí být vydány předpisy, z nichž bude jasněji než dosud vyplývat, podle jakých zásad a jakým způsobem budou určovány a v případě potřeby měněny nebo doplňovány sítě TEN-T. Již zahájené prioritní projekty TEN-T by měly být za všech okolností dokončeny. Do hlavní sítě TEN-T by však měla být zahrnuta i doplnění a prodloužení umožňující propojení se sítí. Zároveň je třeba podporovat lepší koordinaci projektů mezi členskými státy za účelem zabránění nesouladu v plánování a provádění a upřednostňování přeshraničních úseků;

| 9. | poukazuje na klíčový význam nákladní dopravy pro fungování evropského hospodářství. Evropský dopravní systém zároveň stále více trpí dopravním přetížením, které je způsobeno v prvé řadě nerovnoměrným rozvržením mezi různé druhy dopravy (v současných podmínkách trhu má silniční doprava nadměrné konkurenční výhody), nevyhovující infrastrukturou a nedostatečnou interoperabilitou mezi různými druhy dopravy. Výbor regionů je toho názoru, že za účelem větší integrace specifických dopravních infrastruktur je třeba v rámci rozhodnutí, která musí být v souvislosti s TEN-T a záležitostmi městské mobility přijata, ale také v rámci určování priorit při financování z prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti přehodnotit koordinaci a zajištění konzistentnosti příslušných řešení; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na klíčový význam nákladní dopravy pro fungování evropského hospodářství. Evropský dopravní systém zároveň stále více trpí dopravním přetížením, které je způsobeno v prvé řadě nerovnoměrným rozvržením mezi různé druhy dopravy (v současných podmínkách trhu má silniční doprava nadměrné konkurenční výhody), nevyhovující infrastrukturou a nedostatečnou interoperabilitou mezi různými druhy dopravy. Výbor regionů je toho názoru, že za účelem větší integrace specifických dopravních infrastruktur je třeba v rámci rozhodnutí, která musí být v souvislosti s TEN-T a záležitostmi městské mobility přijata, ale také v rámci určování priorit při financování z prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti přehodnotit koordinaci a zajištění konzistentnosti příslušných řešení;

| 10. | upozorňuje, že města jsou významnou a neoddělitelnou součástí dopravních sítí, jelikož jsou dopravními uzly, kde se setkávají různé druhy dopravy, a doprava v nich zpravidla vzniká a končí. Z toho důvodu je potřeba věnovat dopravě ve městech stejnou pozornost jako dopravním sítím; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje, že města jsou významnou a neoddělitelnou součástí dopravních sítí, jelikož jsou dopravními uzly, kde se setkávají různé druhy dopravy, a doprava v nich zpravidla vzniká a končí. Z toho důvodu je potřeba věnovat dopravě ve městech stejnou pozornost jako dopravním sítím;

| 11. | požaduje další zjednodušení postupů čerpání prostředků z fondů EU a je přesvědčen, že konzistentnost mezi programy financování na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU je nezbytná; |
| --- | --- |

11.

požaduje další zjednodušení postupů čerpání prostředků z fondů EU a je přesvědčen, že konzistentnost mezi programy financování na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU je nezbytná;

| 12. | požaduje, aby bílá kniha o dopravě vyslala silný politický signál směrem k nadcházejícímu přezkumu rozpočtu EU, v němž si budou příští finanční příspěvky EU a ambice, které si EU stanovila, vzájemně odpovídat; |
| --- | --- |

12.

požaduje, aby bílá kniha o dopravě vyslala silný politický signál směrem k nadcházejícímu přezkumu rozpočtu EU, v němž si budou příští finanční příspěvky EU a ambice, které si EU stanovila, vzájemně odpovídat;

Železniční doprava, námořní a říční doprava

| 13. | zastává názor, že v oblasti železniční dopravy existují závažné problémy způsobené roztříštěností železničního trhu. Je také nezbytné odstranit nedostatky v stávající infrastruktuře, a zejména ty, které jsou způsobené přeshraničním charakterem trasy nebo přírodními překážkami. Pro vytvoření fungující celoevropské železniční sítě, která bude z hlediska přepravní doby a spolehlivosti, ale i přepravních kapacit poskytovat vysoce kvalitní služby, je nezbytný rozvoj udržitelných a účinných řešení, která umožní rozsáhlejší přesun nákladní dopravy ze silnic na železnici; |
| --- | --- |

13.

zastává názor, že v oblasti železniční dopravy existují závažné problémy způsobené roztříštěností železničního trhu. Je také nezbytné odstranit nedostatky v stávající infrastruktuře, a zejména ty, které jsou způsobené přeshraničním charakterem trasy nebo přírodními překážkami. Pro vytvoření fungující celoevropské železniční sítě, která bude z hlediska přepravní doby a spolehlivosti, ale i přepravních kapacit poskytovat vysoce kvalitní služby, je nezbytný rozvoj udržitelných a účinných řešení, která umožní rozsáhlejší přesun nákladní dopravy ze silnic na železnici;

| 14. | připouští, že rozdílné standardy infrastruktur v jednotlivých členských státech, například různý rozchod kolejí, elektrické a bezpečnostní systémy, ještě více zvyšují roztříštěnost odvětví dopravy. Pro harmonizaci technických podmínek a zařízení je nezbytná i harmonizace technických norem, a tím i investic do infrastruktury. Zároveň je třeba harmonizovat různá pravidla členských států pro vzdělávání strojvůdců a bezpečnostní pravidla a pravidla dopravy a zavést v mezinárodní dopravě, zejména ze třetích zemí, společný jazyk pro řízení dopravy, jako je tomu v letovém provozu, aby se zvýšila konkurenceschopnost vůči silniční dopravě. Na přetížených úsecích tras by měly být vytvořeny podmínky pro to, aby osobní i nákladní doprava na společně využívaných železničních trasách mohly fungovat bez toho, že by se navzájem omezovaly, nebo pro vybudování nových železničních tras a oddělení nákladní a osobní dopravy, pokud to vůbec bude technicky možné a ekonomicky obhajitelné; |
| --- | --- |

14.

připouští, že rozdílné standardy infrastruktur v jednotlivých členských státech, například různý rozchod kolejí, elektrické a bezpečnostní systémy, ještě více zvyšují roztříštěnost odvětví dopravy. Pro harmonizaci technických podmínek a zařízení je nezbytná i harmonizace technických norem, a tím i investic do infrastruktury. Zároveň je třeba harmonizovat různá pravidla členských států pro vzdělávání strojvůdců a bezpečnostní pravidla a pravidla dopravy a zavést v mezinárodní dopravě, zejména ze třetích zemí, společný jazyk pro řízení dopravy, jako je tomu v letovém provozu, aby se zvýšila konkurenceschopnost vůči silniční dopravě. Na přetížených úsecích tras by měly být vytvořeny podmínky pro to, aby osobní i nákladní doprava na společně využívaných železničních trasách mohly fungovat bez toho, že by se navzájem omezovaly, nebo pro vybudování nových železničních tras a oddělení nákladní a osobní dopravy, pokud to vůbec bude technicky možné a ekonomicky obhajitelné;

| 15. | domnívá se, že další infrastruktura pro nákladní dopravu musí zajistit spojení s centry měst, na druhé straně však nesmí způsobit nárůst objemu provozu v městských centrech, a zhoršit tak přetížení dopravy; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že další infrastruktura pro nákladní dopravu musí zajistit spojení s centry měst, na druhé straně však nesmí způsobit nárůst objemu provozu v městských centrech, a zhoršit tak přetížení dopravy;

| 16. | považuje za nutné, aby byly v zájmu ekonomického napojení vzdálených regionů na centrální oblasti Evropy na důležitých místech zřízeny přístavy, které budou mít dobré spojení s multimodální dopravní sítí. Výbor regionů považuje za nezbytné zajistit multimodální dopravní spojení s regiony, v nichž námořní doprava hraje velmi důležitou úlohu; |
| --- | --- |

16.

považuje za nutné, aby byly v zájmu ekonomického napojení vzdálených regionů na centrální oblasti Evropy na důležitých místech zřízeny přístavy, které budou mít dobré spojení s multimodální dopravní sítí. Výbor regionů považuje za nezbytné zajistit multimodální dopravní spojení s regiony, v nichž námořní doprava hraje velmi důležitou úlohu;

| 17. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat námořní a říční dopravu, neboť může hrát klíčovou úlohu v boji proti změně klimatu. Navíc by mělo dojít k podstatnému rozšíření programů, jako např. programu „mořské dálnice“, a to kvůli jejich přínosu cílům EU v oblasti dopravy i územní soudržnosti. Podobně by námořní a říční doprava mohla přispět k uspokojení rostoucí poptávky v oblasti osobní a nákladní dopravy. Zároveň musí být neustále snižovány negativní dopady lodní dopravy, přístavů a logistických středisek na životní prostředí. VR proto lituje, že mezinárodní námořní doprava je stále vyloučena z mechanismů Kjótského protokolu a z časového harmonogramu pro snížení emisí skleníkových plynů. Evropská unie by však měla dbát na to, aby byly na mezinárodní úrovni přijaty závazné předpisy, a evropské námořní dopravě tak pokud možno nevznikla konkurenční nevýhoda. Kromě toho by se mělo prozkoumat, jaké vlivy by byly spojené se zavedením přístavních poplatků odstupňovaných podle dopadu na životní prostředí; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že je třeba podporovat námořní a říční dopravu, neboť může hrát klíčovou úlohu v boji proti změně klimatu. Navíc by mělo dojít k podstatnému rozšíření programů, jako např. programu „mořské dálnice“, a to kvůli jejich přínosu cílům EU v oblasti dopravy i územní soudržnosti. Podobně by námořní a říční doprava mohla přispět k uspokojení rostoucí poptávky v oblasti osobní a nákladní dopravy. Zároveň musí být neustále snižovány negativní dopady lodní dopravy, přístavů a logistických středisek na životní prostředí. VR proto lituje, že mezinárodní námořní doprava je stále vyloučena z mechanismů Kjótského protokolu a z časového harmonogramu pro snížení emisí skleníkových plynů. Evropská unie by však měla dbát na to, aby byly na mezinárodní úrovni přijaty závazné předpisy, a evropské námořní dopravě tak pokud možno nevznikla konkurenční nevýhoda. Kromě toho by se mělo prozkoumat, jaké vlivy by byly spojené se zavedením přístavních poplatků odstupňovaných podle dopadu na životní prostředí;

| 18. | je přesvědčen, že rozvoj multimodálních dopravních uzlů musí být jednou z priorit společné dopravní politiky. U většího přesunu nákladní dopravy na železnici je třeba současně zajistit, že budou dodrženy environmentální a bezpečnostní požadavky a negativní dopady na osobní dopravu budou pokud možno zanedbatelné; |
| --- | --- |

18.

je přesvědčen, že rozvoj multimodálních dopravních uzlů musí být jednou z priorit společné dopravní politiky. U většího přesunu nákladní dopravy na železnici je třeba současně zajistit, že budou dodrženy environmentální a bezpečnostní požadavky a negativní dopady na osobní dopravu budou pokud možno zanedbatelné;

Letecká doprava

| 19. | zastává názor, že je při rozvoji letecké dopravy třeba zohlednit a zahrnout do plánů i snížení negativních dopadů na životní prostředí (jako je hluk a znečištění ovzduší), a to díky technickým řešením a územnímu plánování. Při započítávání environmentálních nákladů do cen letenek se však nesmí zapomínat na to, že letecká doprava má pro každý region jiný význam a zajišťuje dobré napojení i vzdálených evropských regionů. Při budování letištní infrastruktury jsou zejména středně velká města a ostrovní regiony odkázány na podporu EU, mají-li zaručit bezpečnost letecké dopravy a spokojenost cestujících; |
| --- | --- |

19.

zastává názor, že je při rozvoji letecké dopravy třeba zohlednit a zahrnout do plánů i snížení negativních dopadů na životní prostředí (jako je hluk a znečištění ovzduší), a to díky technickým řešením a územnímu plánování. Při započítávání environmentálních nákladů do cen letenek se však nesmí zapomínat na to, že letecká doprava má pro každý region jiný význam a zajišťuje dobré napojení i vzdálených evropských regionů. Při budování letištní infrastruktury jsou zejména středně velká města a ostrovní regiony odkázány na podporu EU, mají-li zaručit bezpečnost letecké dopravy a spokojenost cestujících;

| 20. | je toho názoru, že spravedlivá hospodářská soutěž mezi letišti musí být zaručena tak, že budou určena společná pravidla pro výpočet a určení letištních poplatků; |
| --- | --- |

20.

je toho názoru, že spravedlivá hospodářská soutěž mezi letišti musí být zaručena tak, že budou určena společná pravidla pro výpočet a určení letištních poplatků;

Dopravní náklady a investice

| 21. | zdůrazňuje, že investice musí být lépe koordinovány. Financování TEN-T by například mělo nadále podporovat tržně orientované železniční projekty a regionální pomoc by měla být více zaměřena na ekologické druhy dopravy s cílem podpořit územní soudržnost EU; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že investice musí být lépe koordinovány. Financování TEN-T by například mělo nadále podporovat tržně orientované železniční projekty a regionální pomoc by měla být více zaměřena na ekologické druhy dopravy s cílem podpořit územní soudržnost EU;

| 22. | poukazuje na zásadní okolnost, že předpokladem vyváženého a udržitelného využívání různých druhů dopravy je zahrnutí externích nákladů (znečištění životního prostředí, škody způsobené nehodami, spotřeba času) do dopravních nákladů a plošné uplatňování zásady „uživatel platí“. Zároveň musí být takto získané prostředky investovány do ekologičtějších dopravních prostředků, a zaručit tak jednak podíl ekologických dopravních prostředků a současně i všeobecnou účinnost všech druhů dopravy a větší interoperabilitu. Dále je třeba v předpisech, které na takovýchto propočtech staví, zohlednit i to, do jaké míry jsou pro danou sociálně hospodářskou oblast finančně únosné. V opačném případě ztratí hospodářská odvětví a podniky odkázané na dopravní spojení svou konkurenceschopnost nejen ve vlastním státě, ale i v celé Evropě; |
| --- | --- |

22.

poukazuje na zásadní okolnost, že předpokladem vyváženého a udržitelného využívání různých druhů dopravy je zahrnutí externích nákladů (znečištění životního prostředí, škody způsobené nehodami, spotřeba času) do dopravních nákladů a plošné uplatňování zásady „uživatel platí“. Zároveň musí být takto získané prostředky investovány do ekologičtějších dopravních prostředků, a zaručit tak jednak podíl ekologických dopravních prostředků a současně i všeobecnou účinnost všech druhů dopravy a větší interoperabilitu. Dále je třeba v předpisech, které na takovýchto propočtech staví, zohlednit i to, do jaké míry jsou pro danou sociálně hospodářskou oblast finančně únosné. V opačném případě ztratí hospodářská odvětví a podniky odkázané na dopravní spojení svou konkurenceschopnost nejen ve vlastním státě, ale i v celé Evropě;

| 23. | poukazuje na to, že nesmí být zpochybňován důležitý a zásadní cíl uvádění skutečných nákladů. Pro případ, že by se většina investic do dopravních infrastruktur měla řídit zásadou „uživatel platí“, může občas dojít k přesunům v hospodářské a sociální struktuře jednotlivých regionů. Členským státům, které uvažují o zavedení resp. přizpůsobení poplatků za dopravní služby v souladu s moderním přístupem uvádění skutečných nákladů, se doporučuje, aby zároveň provedly odhad ekonomických, ekologických a sociálních dopadů tohoto opatření. Důvodem je to, aby bylo v případě rozpoznané nutnosti ve střednědobém až dlouhodobém výhledu možné strategicky se připravit na přijetí vhodných podpůrných opatření – například nového zaměření cílené regionální hospodářské podpory; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že nesmí být zpochybňován důležitý a zásadní cíl uvádění skutečných nákladů. Pro případ, že by se většina investic do dopravních infrastruktur měla řídit zásadou „uživatel platí“, může občas dojít k přesunům v hospodářské a sociální struktuře jednotlivých regionů. Členským státům, které uvažují o zavedení resp. přizpůsobení poplatků za dopravní služby v souladu s moderním přístupem uvádění skutečných nákladů, se doporučuje, aby zároveň provedly odhad ekonomických, ekologických a sociálních dopadů tohoto opatření. Důvodem je to, aby bylo v případě rozpoznané nutnosti ve střednědobém až dlouhodobém výhledu možné strategicky se připravit na přijetí vhodných podpůrných opatření – například nového zaměření cílené regionální hospodářské podpory;

| 24. | připomíná stanovisko VR k zelené knize (CdR 236/2007) a k akčnímu plánu (CdR 417/2008) pro městskou mobilitu, který zveřejnila Komise v září 2009, aby tak reagovala na společný požadavek Výboru regionů a Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

24.

připomíná stanovisko VR k zelené knize (CdR 236/2007) a k akčnímu plánu (CdR 417/2008) pro městskou mobilitu, který zveřejnila Komise v září 2009, aby tak reagovala na společný požadavek Výboru regionů a Evropského parlamentu;

Městská doprava

| 25. | upozorňuje na skutečnost, že rozvoj městské dopravy má zásadní význam, neboť města jsou nedílnou součástí dopravních sítí a uzlů různých druhů dopravy. Velkou výzvou městské dopravy je vytvořit předpoklady pro upřednostnění veřejné dopravy, a tím zvýšit její roli v přepravě osob, upravit podmínky městského provozu tak, aby co nejméně postihoval městská centra, rozšířit síť komunikací pro chodce a cyklisty a zvýšit podíl dopravních prostředků na elektrický pohon a používání ekologických způsobů dopravy; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na skutečnost, že rozvoj městské dopravy má zásadní význam, neboť města jsou nedílnou součástí dopravních sítí a uzlů různých druhů dopravy. Velkou výzvou městské dopravy je vytvořit předpoklady pro upřednostnění veřejné dopravy, a tím zvýšit její roli v přepravě osob, upravit podmínky městského provozu tak, aby co nejméně postihoval městská centra, rozšířit síť komunikací pro chodce a cyklisty a zvýšit podíl dopravních prostředků na elektrický pohon a používání ekologických způsobů dopravy;

| 26. | doporučuje městům, aby v zájmu omezení negativních dopadů městské dopravy na životní prostředí a podpory zdravých způsobů dopravy přijala přísnější opatření. Je důležité, aby EU respektovala zásadu subsidiarity, a vytvořily se tak dobré předpoklady pro to, aby odpovědné místní a regionální orgány přijaly tuto odpovědnost; |
| --- | --- |

26.

doporučuje městům, aby v zájmu omezení negativních dopadů městské dopravy na životní prostředí a podpory zdravých způsobů dopravy přijala přísnější opatření. Je důležité, aby EU respektovala zásadu subsidiarity, a vytvořily se tak dobré předpoklady pro to, aby odpovědné místní a regionální orgány přijaly tuto odpovědnost;

| 27. | považuje na nezbytné nasměrovat dopravní politiku EU tak, aby urychlila jednak rozvoj společných místních dopravních systémů pro městská centra, předměstí a okolní venkov, ale také zejména propojení systémů železniční dopravy – železničních systémů, regionálních železnic a tramvají – do regionálního systému železniční dopravy nového typu; |
| --- | --- |

27.

považuje na nezbytné nasměrovat dopravní politiku EU tak, aby urychlila jednak rozvoj společných místních dopravních systémů pro městská centra, předměstí a okolní venkov, ale také zejména propojení systémů železniční dopravy – železničních systémů, regionálních železnic a tramvají – do regionálního systému železniční dopravy nového typu;

| 28. | považuje za důležitou neustálou výměnu osvědčených postupů v rozvoji a využívání městské dopravy u těchto témat: Park-and-Ride, Park-and-Walk, vývoj dopravních prostředků na elektrický pohon, rozvoj sítě pro lehkou dopravu, vyhrazení jízdních pruhů pro veřejnou dopravu, multimodální terminály na příjezdech do měst, rozvoj služeb v oblasti sdílení vozidel, změna chování v dopravě prostřednictvím kontrolních opatření (vzdělávací opatření, propagace) a omezení (poplatky za přetíženou dopravu a parkování). Nejdůležitější funkce EU by měla vytvořit a dále rozvíjet podpůrné mechanismy pro projekty spolupráce, které budou zaměřené na společné vypracování řešení a na předávání dosavadních zkušeností; |
| --- | --- |

28.

považuje za důležitou neustálou výměnu osvědčených postupů v rozvoji a využívání městské dopravy u těchto témat: Park-and-Ride, Park-and-Walk, vývoj dopravních prostředků na elektrický pohon, rozvoj sítě pro lehkou dopravu, vyhrazení jízdních pruhů pro veřejnou dopravu, multimodální terminály na příjezdech do měst, rozvoj služeb v oblasti sdílení vozidel, změna chování v dopravě prostřednictvím kontrolních opatření (vzdělávací opatření, propagace) a omezení (poplatky za přetíženou dopravu a parkování). Nejdůležitější funkce EU by měla vytvořit a dále rozvíjet podpůrné mechanismy pro projekty spolupráce, které budou zaměřené na společné vypracování řešení a na předávání dosavadních zkušeností;

Technický vývoj

| 29. | považuje na nezbytné, aby byly při vývoji multimodálních prostředků veřejné dopravy upřednostněny systémy elektronických jízdenek, neboť umožňují přesnou kalkulaci nákladů na trasy a plánování trasy zaměřené na potřeby cestujících a zároveň uživatelům usnadňují používání veřejné dopravy. Využívání nových informačních technologií musí podporovat rozvoj inteligentních intermodálních dopravních systémů a EU by měla usnadnit jejich podstatně větší využívání; |
| --- | --- |

29.

považuje na nezbytné, aby byly při vývoji multimodálních prostředků veřejné dopravy upřednostněny systémy elektronických jízdenek, neboť umožňují přesnou kalkulaci nákladů na trasy a plánování trasy zaměřené na potřeby cestujících a zároveň uživatelům usnadňují používání veřejné dopravy. Využívání nových informačních technologií musí podporovat rozvoj inteligentních intermodálních dopravních systémů a EU by měla usnadnit jejich podstatně větší využívání;

| 30. | zastává názor, že ve vývoji technologií záleží na tom, aby byl podporován přenos technologií mezi regiony a mezi různými regionálními úrovněmi: při financování vývoje technických řešení by se nemělo spoléhat jen na technologie, které jsou uzpůsobeny velkoměstům. Vývoj a financování by naopak měly být koncipovány tak, aby podstatná část prostředků určených na vývoj vhodných a udržitelných řešení byla vynaložena ve středně velkých městech a malých městech a jejich okolí; |
| --- | --- |

30.

zastává názor, že ve vývoji technologií záleží na tom, aby byl podporován přenos technologií mezi regiony a mezi různými regionálními úrovněmi: při financování vývoje technických řešení by se nemělo spoléhat jen na technologie, které jsou uzpůsobeny velkoměstům. Vývoj a financování by naopak měly být koncipovány tak, aby podstatná část prostředků určených na vývoj vhodných a udržitelných řešení byla vynaložena ve středně velkých městech a malých městech a jejich okolí;

| 31. | zdůrazňuje, že v zájmu snížení závislosti odvětví dopravy na ropě musí být vytvořeny možnosti pro diferencované určování výše spotřebitelských daní z pohonných hmot získávaných z jiných surovin a v případě potřeby i pro nedosažení dolní hranice dohodnuté v rámci EU; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že v zájmu snížení závislosti odvětví dopravy na ropě musí být vytvořeny možnosti pro diferencované určování výše spotřebitelských daní z pohonných hmot získávaných z jiných surovin a v případě potřeby i pro nedosažení dolní hranice dohodnuté v rámci EU;

| 32. | upozorňuje na to, že pro podporu bezpečnosti v dopravě má zásadní význam sjednocení a posílení kontrolních a monitorovacích mechanismů. Při sjednocování bezpečnostních požadavků musí být zohledněny místní přírodní podmínky, druhy silnic, kulturní tradice atd. Předpokladem pro integraci databází dopravních nehod je alespoň částečná normalizace parametrů uplatňovaných v národních databázích; |
| --- | --- |

32.

upozorňuje na to, že pro podporu bezpečnosti v dopravě má zásadní význam sjednocení a posílení kontrolních a monitorovacích mechanismů. Při sjednocování bezpečnostních požadavků musí být zohledněny místní přírodní podmínky, druhy silnic, kulturní tradice atd. Předpokladem pro integraci databází dopravních nehod je alespoň částečná normalizace parametrů uplatňovaných v národních databázích;

| 33. | domnívá se, že v oblasti monitorování dopravy je třeba vytvořit podmínky pro vypracování a zavádění obecných a společných řešení, která budou založena na informačních technologiích a systému GPS. Hlavní úloha EU spočívá vedle podpory výzkumu a vývoje v určení společných norem, které členským státům umožní úplnou kontrolu nad přeshraničními dopravními toky; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že v oblasti monitorování dopravy je třeba vytvořit podmínky pro vypracování a zavádění obecných a společných řešení, která budou založena na informačních technologiích a systému GPS. Hlavní úloha EU spočívá vedle podpory výzkumu a vývoje v určení společných norem, které členským státům umožní úplnou kontrolu nad přeshraničními dopravními toky;

Dopravní výchova

| 34. | zdůrazňuje, že ve výchově k bezpečnému a ekologickému chování v dopravě hrají klíčovou úlohu vzdělávací zařízení. Musí být vytvořeny podmínky pro začlenění dopravní výchovy do učebních plánů vzdělávacích zařízení ve všech zemích. V oblasti vzdělání by EU mohla navrhnout vypracování studií o situaci v praxi, na jejichž základě budou vypracována společná didaktická doporučení ve formě materiálů a učebních modulů pro mateřské školy a školy; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že ve výchově k bezpečnému a ekologickému chování v dopravě hrají klíčovou úlohu vzdělávací zařízení. Musí být vytvořeny podmínky pro začlenění dopravní výchovy do učebních plánů vzdělávacích zařízení ve všech zemích. V oblasti vzdělání by EU mohla navrhnout vypracování studií o situaci v praxi, na jejichž základě budou vypracována společná didaktická doporučení ve formě materiálů a učebních modulů pro mateřské školy a školy;

Spojení se sousedními zeměmi, přeshraniční činnosti

| 35. | domnívá se, že je mimořádně důležité vytvořit lepší dopravní spojení se sousedními zeměmi. To od ústředních institucí EU, vlád členských států a vlád třetích zemí vyžaduje společné investice do hraničních zařízení (terminály, silnice, mosty), která umožní rychlé a ekologické překračování hranic v nákladní i v osobní dopravě. Stejně tak důležité je, aby bylo dosaženo pokroku ve sjednocování postupů pro odbavení na hranicích a pro proclení i v prohlubování spolupráce v této oblasti; |
| --- | --- |

35.

domnívá se, že je mimořádně důležité vytvořit lepší dopravní spojení se sousedními zeměmi. To od ústředních institucí EU, vlád členských států a vlád třetích zemí vyžaduje společné investice do hraničních zařízení (terminály, silnice, mosty), která umožní rychlé a ekologické překračování hranic v nákladní i v osobní dopravě. Stejně tak důležité je, aby bylo dosaženo pokroku ve sjednocování postupů pro odbavení na hranicích a pro proclení i v prohlubování spolupráce v této oblasti;

| 36. | považuje za důležité, aby dopravní politika přispívala k integraci nejvzdálenějších regionů do jejich specifického geografického prostředí a podporovala rozvoj námořních a leteckých spojení šetrných k životnímu prostředí, které je propojí se státy z jejich regionálního okolí, což zároveň podpoří intermodalitu; |
| --- | --- |

36.

považuje za důležité, aby dopravní politika přispívala k integraci nejvzdálenějších regionů do jejich specifického geografického prostředí a podporovala rozvoj námořních a leteckých spojení šetrných k životnímu prostředí, které je propojí se státy z jejich regionálního okolí, což zároveň podpoří intermodalitu;

| 37. | je toho názoru, že členské státy a instituce EU musí v mezinárodních organizacích i při jednáních o otázkách dopravy s třetími zeměmi usilovat o to, aby měly podniky v členských státech zaručeny spravedlivé podmínky hospodářské soutěže pro všechny druhy dopravy v otázkách daní z ropy, přístavních poplatků, letištních poplatků, železničních poplatků, různých ekologických požadavků apod. Tyto otázky mají význam především pro ekonomiku ve státech na vnějších hranicích EU. Různé podmínky hospodářské soutěže musí být zohledněny i při zahrnování externích nákladů do dopravních nákladů; |
| --- | --- |

37.

je toho názoru, že členské státy a instituce EU musí v mezinárodních organizacích i při jednáních o otázkách dopravy s třetími zeměmi usilovat o to, aby měly podniky v členských státech zaručeny spravedlivé podmínky hospodářské soutěže pro všechny druhy dopravy v otázkách daní z ropy, přístavních poplatků, letištních poplatků, železničních poplatků, různých ekologických požadavků apod. Tyto otázky mají význam především pro ekonomiku ve státech na vnějších hranicích EU. Různé podmínky hospodářské soutěže musí být zohledněny i při zahrnování externích nákladů do dopravních nákladů;

Závěry a doporučení

| 38. | zdůrazňuje, že volný pohyb je základním právem občanů Unie a hlavní myšlenkou EU. Jedním z opěrných bodů vnitřního trhu je i zásada volného pohybu zboží. Klíčem k cestě k udržitelné dopravě není omezení poptávky po dopravních službách; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že volný pohyb je základním právem občanů Unie a hlavní myšlenkou EU. Jedním z opěrných bodů vnitřního trhu je i zásada volného pohybu zboží. Klíčem k cestě k udržitelné dopravě není omezení poptávky po dopravních službách;

| 39. | zdůrazňuje, že není důležité množství přepravovaných osob nebo zboží, ale způsob, jakým se to provádí. Dopravní návyky, které se neřídí udržitelností, lze omezit pouze díky přiměřené cenové politice v odvětví dopravy. Je tedy důležité nalézt spravedlivý a transparentní vzorec pro rozložení dopravních nákladů mezi všechny druhy dopravy; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že není důležité množství přepravovaných osob nebo zboží, ale způsob, jakým se to provádí. Dopravní návyky, které se neřídí udržitelností, lze omezit pouze díky přiměřené cenové politice v odvětví dopravy. Je tedy důležité nalézt spravedlivý a transparentní vzorec pro rozložení dopravních nákladů mezi všechny druhy dopravy;

| 40. | zdůrazňuje, že v souvislosti se zvyšováním udržitelnosti v dopravním systému se musí řešit problém přetížení dopravy. Členské státy by se měly zavázat k tomu, že budou investovat do ekologických infrastruktur, aby odstranily nedostatky. Zároveň však zvýšení kapacit dopravních sítí samo o sobě nebude stačit, neboť dopady větších sítí na životní prostředí mohou snadno dosáhnout neúnosných rozměrů. Je tedy třeba posílit konkurenceschopnost udržitelných dopravních systémů; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že v souvislosti se zvyšováním udržitelnosti v dopravním systému se musí řešit problém přetížení dopravy. Členské státy by se měly zavázat k tomu, že budou investovat do ekologických infrastruktur, aby odstranily nedostatky. Zároveň však zvýšení kapacit dopravních sítí samo o sobě nebude stačit, neboť dopady větších sítí na životní prostředí mohou snadno dosáhnout neúnosných rozměrů. Je tedy třeba posílit konkurenceschopnost udržitelných dopravních systémů;

| 41. | konstatuje, že místní a regionální orgány mají malý zájem na podporování alternativ k silniční dopravě, a to zejména tam, kde jsou sítě nedostatečné, a to především v citlivých oblastech a oblastech s přírodním znevýhodněním, neboť způsobují závažné problémy jako hluk, výfukové plyny, přetížení dopravy, zpoždění, rychlé opotřebení silnic, a příslušným orgánům územní samosprávy tak způsobují velké výdaje na údržbu silniční sítě; |
| --- | --- |

41.

konstatuje, že místní a regionální orgány mají malý zájem na podporování alternativ k silniční dopravě, a to zejména tam, kde jsou sítě nedostatečné, a to především v citlivých oblastech a oblastech s přírodním znevýhodněním, neboť způsobují závažné problémy jako hluk, výfukové plyny, přetížení dopravy, zpoždění, rychlé opotřebení silnic, a příslušným orgánům územní samosprávy tak způsobují velké výdaje na údržbu silniční sítě;

| 42. | zastává názor, že je třeba zvýšit konkurenceschopnost lodní a železniční dopravy. Pro vytvoření fungující celoevropské železniční sítě, která bude z hlediska přepravní doby a spolehlivosti, ale i přepravních kapacit poskytovat vysoce kvalitní služby, je nezbytné omezit roztříštěnost evropského železničního trhu. Zároveň musí být vytvořen jednotný prostor pro námořní dopravu a investice do přístavů a jejich dopravního propojení musí být považovány za prioritní; |
| --- | --- |

42.

zastává názor, že je třeba zvýšit konkurenceschopnost lodní a železniční dopravy. Pro vytvoření fungující celoevropské železniční sítě, která bude z hlediska přepravní doby a spolehlivosti, ale i přepravních kapacit poskytovat vysoce kvalitní služby, je nezbytné omezit roztříštěnost evropského železničního trhu. Zároveň musí být vytvořen jednotný prostor pro námořní dopravu a investice do přístavů a jejich dopravního propojení musí být považovány za prioritní;

| 43. | zdůrazňuje, že dopravní systém ve městech a regionech významně ovlivňuje regionální rozvoj. Městské, příměstské a regionální dopravní sítě tvoří významnou součást dopravních sítí a globálních dodavatelských řetězců, a proto vyžadují prvořadou pozornost; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že dopravní systém ve městech a regionech významně ovlivňuje regionální rozvoj. Městské, příměstské a regionální dopravní sítě tvoří významnou součást dopravních sítí a globálních dodavatelských řetězců, a proto vyžadují prvořadou pozornost;

| 44. | domnívá se, že dopravní sítě budoucnosti musí zajišťovat dobrý přístup do všech evropských regionů. Zároveň by měly být ke všem iniciativám, které mohou mít vliv na budoucnost evropské dopravní sítě, konzultovány místní a regionální orgány a další zainteresované strany na místní a regionální úrovni, a sice v závislosti na tom, jakou roli hraje orgán územní samosprávy nebo zainteresovaná strana při provádění příslušných opatření v oblasti dopravy a při zajišťování regulačního a plánovacího rámce nezbytného k provádění iniciativ v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že dopravní sítě budoucnosti musí zajišťovat dobrý přístup do všech evropských regionů. Zároveň by měly být ke všem iniciativám, které mohou mít vliv na budoucnost evropské dopravní sítě, konzultovány místní a regionální orgány a další zainteresované strany na místní a regionální úrovni, a sice v závislosti na tom, jakou roli hraje orgán územní samosprávy nebo zainteresovaná strana při provádění příslušných opatření v oblasti dopravy a při zajišťování regulačního a plánovacího rámce nezbytného k provádění iniciativ v oblasti dopravy.

V Bruselu dne 4. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/37

---

Stanovisko Výboru regionů – Zelená kniha – Reforma společné rybářské politiky a vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu

2010/C 141/08

VÝBOR REGIONŮ

| — | souhlasí s tím, že je nutné strukturovat rozhodovací proces SRP, jakož i svěřit řízení nebo správu některých rybolovných činností v rámci SRP členským státům, regionům a sektoru samému v rámci právních předpisů Společenství; |
| --- | --- |

—

souhlasí s tím, že je nutné strukturovat rozhodovací proces SRP, jakož i svěřit řízení nebo správu některých rybolovných činností v rámci SRP členským státům, regionům a sektoru samému v rámci právních předpisů Společenství;

| — | doporučuje podrobnější prozkoumání stanovení převoditelných práv k rybolovu s příslušnými zárukami, a zastává názor, že lze uvažovat o udělených individuálních kvótách, avšak přenosné individuální kvóty jsou pro rovnováhu v tomto odvětví nebezpečné; |
| --- | --- |

—

doporučuje podrobnější prozkoumání stanovení převoditelných práv k rybolovu s příslušnými zárukami, a zastává názor, že lze uvažovat o udělených individuálních kvótách, avšak přenosné individuální kvóty jsou pro rovnováhu v tomto odvětví nebezpečné;

| — | souhlasí se zřízením režimu rozlišeného rybolovu pro řízení malého pobřežního rybolovu a sběru mořských plodů, se zachováním přístupu k veřejnému financování pro tyto činnosti a s umožněním přijímání specifických rozhodnutí o správě těchto loďstev na regionální úrovni, drobný pobřežní rybolov by se neměl vázat na délku lodě, ale spíše na jiné parametry; |
| --- | --- |

—

souhlasí se zřízením režimu rozlišeného rybolovu pro řízení malého pobřežního rybolovu a sběru mořských plodů, se zachováním přístupu k veřejnému financování pro tyto činnosti a s umožněním přijímání specifických rozhodnutí o správě těchto loďstev na regionální úrovni, drobný pobřežní rybolov by se neměl vázat na délku lodě, ale spíše na jiné parametry;

| — | doporučuje vyhodnotit v každé rybolovné oblasti, jaký dostupný systém nejlépe odpovídá dané oblasti, cílovým druhům a typu loďstva a požaduje další přezkoumání řízení kvót založených na výlovcích; |
| --- | --- |

—

doporučuje vyhodnotit v každé rybolovné oblasti, jaký dostupný systém nejlépe odpovídá dané oblasti, cílovým druhům a typu loďstva a požaduje další přezkoumání řízení kvót založených na výlovcích;

| — | doporučuje regulovat přístup k veřejným podporám podobně, jako tomu je v případě SZP, a zavést koncept podmíněnosti; |
| --- | --- |

—

doporučuje regulovat přístup k veřejným podporám podobně, jako tomu je v případě SZP, a zavést koncept podmíněnosti;

| — | domnívá se, že EU musí umožnit konkurenceschopný rozvoj odvětví akvakultury, který by zahrnoval také plán na rok 2010, jenž by určil omezení podle regionů, podporovat ekologický chov ryb a evropské platformy pro technologii a inovace v oblasti akvakultury (EATIP), vyzdvihuje význam námořního územního plánování, programů pro zdraví zvířat, standardů označování a postupů pro zjednodušení administrativy v této oblasti. |
| --- | --- |

—

domnívá se, že EU musí umožnit konkurenceschopný rozvoj odvětví akvakultury, který by zahrnoval také plán na rok 2010, jenž by určil omezení podle regionů, podporovat ekologický chov ryb a evropské platformy pro technologii a inovace v oblasti akvakultury (EATIP), vyzdvihuje význam námořního územního plánování, programů pro zdraví zvířat, standardů označování a postupů pro zjednodušení administrativy v této oblasti.

| Zpravodaj | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/ELS), předseda vlády autonomní oblasti Region Murcia |
| --- | --- |

Zpravodaj

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/ELS), předseda vlády autonomní oblasti Region Murcia

Odkazy

Zelená kniha – Reforma společné rybářské politiky

KOM(2009) 163 v konečném znění

Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu

KOM(2009) 162 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

ÚVOD

| 1. | je přesvědčen, že představu Komise o budoucnosti evropského rybolovu v roce 2020 lze uskutečnit, a chtěl by se plně zapojit do diskuse o reformách nutných k její realizaci při co nejmenším narušení pracovních podmínek a trhu. Revize a reforma společné rybářské politiky jsou jedinečnou příležitostí nejen k nápravě nedostatků z minulosti, ale také k dodání důvěry a záruk pro budoucnost. Díky plnému zapojení rybářských komunit budou rybolovné zdroje lépe řízeny, loďstva lépe přizpůsobena zdrojům, rybolovné operace budou lépe regulovány a hospodářské výnosy poskytnou záruky nutné pro dlouhodobé zabezpečení; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že představu Komise o budoucnosti evropského rybolovu v roce 2020 lze uskutečnit, a chtěl by se plně zapojit do diskuse o reformách nutných k její realizaci při co nejmenším narušení pracovních podmínek a trhu. Revize a reforma společné rybářské politiky jsou jedinečnou příležitostí nejen k nápravě nedostatků z minulosti, ale také k dodání důvěry a záruk pro budoucnost. Díky plnému zapojení rybářských komunit budou rybolovné zdroje lépe řízeny, loďstva lépe přizpůsobena zdrojům, rybolovné operace budou lépe regulovány a hospodářské výnosy poskytnou záruky nutné pro dlouhodobé zabezpečení;

| 2. | domnívá se, že v řadě regionů Evropy představuje rybolov způsob života i zdroj dodávek do vysoce závislého zpracovatelského průmyslu. Navzdory reformám a její dlouhé existenci se společné rybářské politice (SRP) nepodařilo odstranit rostoucí potíže v tomto odvětví, jež musí čelit řadě závažných výzev: existenci nadměrného rybolovu, nepřizpůsobení rybolovné kapacity dostupným zdrojům a cíli sociální, environmentální a ekonomické udržitelnosti, nutnosti změnit využívání energie loďmi, nejistému stavu velkého počtu rybolovných zdrojů a tomu, že vysoká míra podpor způsobila křehkou ekonomickou situaci. Navíc dohody o partnerství v rybolovu s rozvojovými zeměmi v mnoha případech ohrožují zajišťování potravin v rozvojových zemích, přispívají k nadměrnému rybolovu a brání rozvoji odvětví rybolovu na místní úrovni; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že v řadě regionů Evropy představuje rybolov způsob života i zdroj dodávek do vysoce závislého zpracovatelského průmyslu. Navzdory reformám a její dlouhé existenci se společné rybářské politice (SRP) nepodařilo odstranit rostoucí potíže v tomto odvětví, jež musí čelit řadě závažných výzev: existenci nadměrného rybolovu, nepřizpůsobení rybolovné kapacity dostupným zdrojům a cíli sociální, environmentální a ekonomické udržitelnosti, nutnosti změnit využívání energie loďmi, nejistému stavu velkého počtu rybolovných zdrojů a tomu, že vysoká míra podpor způsobila křehkou ekonomickou situaci. Navíc dohody o partnerství v rybolovu s rozvojovými zeměmi v mnoha případech ohrožují zajišťování potravin v rozvojových zemích, přispívají k nadměrnému rybolovu a brání rozvoji odvětví rybolovu na místní úrovni;

| 3. | je toho názoru, že nová SRP musí vést k souhrnnějšímu přístupu a integrovat se s námořními a ekologickými politikami, s novými nástroji na řešení hluboko zakořeněného problému nadměrné kapacity loďstev, s nízkonákladovými postupy. Z tohoto důvodu je nutné stanovit politický rámec, který by byl vybaven systémem umožňujícím přijímání střednědobých a dlouhodobých rozhodnutí, který by decentralizoval určité aspekty a měl přesně stanovené cíle. Navíc je nutné zlepšit správu tohoto odvětví, definovat mechanismy dodržování pravidel, které by lépe zaručily dodržování právních předpisů, a podporovat odhodlání a vůli tohoto odvětví k odpovědnosti při řízení a provádění opatření SRP; |
| --- | --- |

3.

je toho názoru, že nová SRP musí vést k souhrnnějšímu přístupu a integrovat se s námořními a ekologickými politikami, s novými nástroji na řešení hluboko zakořeněného problému nadměrné kapacity loďstev, s nízkonákladovými postupy. Z tohoto důvodu je nutné stanovit politický rámec, který by byl vybaven systémem umožňujícím přijímání střednědobých a dlouhodobých rozhodnutí, který by decentralizoval určité aspekty a měl přesně stanovené cíle. Navíc je nutné zlepšit správu tohoto odvětví, definovat mechanismy dodržování pravidel, které by lépe zaručily dodržování právních předpisů, a podporovat odhodlání a vůli tohoto odvětví k odpovědnosti při řízení a provádění opatření SRP;

| 4. | domnívá se, že akvakultura má potenciál dodávat zdravé, bezpečné, udržitelné, vysoce kvalitní výrobky za podmínek, jež přísně respektují životní prostředí, a stal se z ní stabilizační prvek zaměstnanosti v mnoha evropských regionech, které v menší či větší míře závisejí na rybolovu. Evropská unie spustila iniciativy na její podporu formou strukturálních finančních nástrojů (FIFG/EFF) a podnítila a zahájila strategie pro její udržitelný rozvoj. Ačkoli bylo dosaženo mnoha úspěchů, je náš růst produkce výrazně nižší než světový průměr, a proto před námi stojí tyto úkoly: začlenění akvakultury do námořních a environmentálních politik, její orientace na využívání metod šetrných z hlediska životního prostředí v rámci udržitelné politiky rybolovu, podpora konkurenceschopnosti, integrované řízení pobřežních oblastí, zlepšení správy a konsolidace záruk zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, jaké se dosáhlo v jiných oblastech živočišné produkce, přičemž je třeba přísně chránit spotřebitele; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že akvakultura má potenciál dodávat zdravé, bezpečné, udržitelné, vysoce kvalitní výrobky za podmínek, jež přísně respektují životní prostředí, a stal se z ní stabilizační prvek zaměstnanosti v mnoha evropských regionech, které v menší či větší míře závisejí na rybolovu. Evropská unie spustila iniciativy na její podporu formou strukturálních finančních nástrojů (FIFG/EFF) a podnítila a zahájila strategie pro její udržitelný rozvoj. Ačkoli bylo dosaženo mnoha úspěchů, je náš růst produkce výrazně nižší než světový průměr, a proto před námi stojí tyto úkoly: začlenění akvakultury do námořních a environmentálních politik, její orientace na využívání metod šetrných z hlediska životního prostředí v rámci udržitelné politiky rybolovu, podpora konkurenceschopnosti, integrované řízení pobřežních oblastí, zlepšení správy a konsolidace záruk zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, jaké se dosáhlo v jiných oblastech živočišné produkce, přičemž je třeba přísně chránit spotřebitele;

| 5. | je přesvědčen, že růst světové populace, budoucí rozšíření EU, znečištění mořských a vnitrozemských vod a jeho dopad na pobřežní ekosystémy a změna klimatu jsou všechno aspekty, o nichž je nutné v rámci SRP ve střednědobém výhledu uvažovat, jelikož z nich budou vyplývat změny trendů řízení rybolovné a akvakulturní produkce; |
| --- | --- |

5.

je přesvědčen, že růst světové populace, budoucí rozšíření EU, znečištění mořských a vnitrozemských vod a jeho dopad na pobřežní ekosystémy a změna klimatu jsou všechno aspekty, o nichž je nutné v rámci SRP ve střednědobém výhledu uvažovat, jelikož z nich budou vyplývat změny trendů řízení rybolovné a akvakulturní produkce;

ZELENÁ KNIHA – REFORMA SPOLEČNÉ RYBÁŘSKÉ POLITIKY

Obecné připomínky

| 6. | vítá včasnou iniciativu Komise, jakou je předložení zelené knihy o reformě SRP (KOM(2009)163 v konečném znění), jíž se zahajuje proces konzultací, sebekritický pohled na neúspěch SRP v určitých bodech, návrhy na zlepšení v rámci stávající SRP do roku 2012 a úvahy o nové SRP od roku 2013; |
| --- | --- |

6.

vítá včasnou iniciativu Komise, jakou je předložení zelené knihy o reformě SRP (KOM(2009)163 v konečném znění), jíž se zahajuje proces konzultací, sebekritický pohled na neúspěch SRP v určitých bodech, návrhy na zlepšení v rámci stávající SRP do roku 2012 a úvahy o nové SRP od roku 2013;

| 7. | souhlasí s tím, že kapacita loďstev není uzpůsobená, což je v určitých segmentech výraznější, a podporuje zavedení mechanismů, jež by umožnily uzpůsobení rozsahu evropských rybářských loďstev objemu využitelných zdrojů a udržitelnějšímu sociálnímu a ekonomickému přístupu, přičemž tyto adaptační mechanismy musí optimalizovat využívání veřejných finančních prostředků. To vše považuje Výbor za základní předpoklad pro to, aby se mohla SRP plně rozvíjet v dalších aspektech; |
| --- | --- |

7.

souhlasí s tím, že kapacita loďstev není uzpůsobená, což je v určitých segmentech výraznější, a podporuje zavedení mechanismů, jež by umožnily uzpůsobení rozsahu evropských rybářských loďstev objemu využitelných zdrojů a udržitelnějšímu sociálnímu a ekonomickému přístupu, přičemž tyto adaptační mechanismy musí optimalizovat využívání veřejných finančních prostředků. To vše považuje Výbor za základní předpoklad pro to, aby se mohla SRP plně rozvíjet v dalších aspektech;

| 8. | zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů jako předpoklad pro úspěšnou SRP. Výslovně navrhuje posílit úlohu regionálních poradních sborů; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů jako předpoklad pro úspěšnou SRP. Výslovně navrhuje posílit úlohu regionálních poradních sborů;

| 9. | upozorňuje, že pro účinné začlenění SRP do integrované námořní politiky pro EU je nezbytné, aby byly místní a regionální rybolovné orgány připraveny přijmout v této oblasti závazky a účinně přispět; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje, že pro účinné začlenění SRP do integrované námořní politiky pro EU je nezbytné, aby byly místní a regionální rybolovné orgány připraveny přijmout v této oblasti závazky a účinně přispět;

| 10. | podporuje lepší spolupráci pobřežních hlídkových člunů členských států, jakož i rozhodnutí vypracovat opatření umožňující zavedení integrovanějšího systému kontroly; |
| --- | --- |

10.

podporuje lepší spolupráci pobřežních hlídkových člunů členských států, jakož i rozhodnutí vypracovat opatření umožňující zavedení integrovanějšího systému kontroly;

| 11. | doporučuje podrobnější prozkoumání výhod a nevýhod stanovení převoditelných práv k rybolovu s příslušnými zárukami, buď na úrovni kolektivních nebo individuálních rybolovných práv; |
| --- | --- |

11.

doporučuje podrobnější prozkoumání výhod a nevýhod stanovení převoditelných práv k rybolovu s příslušnými zárukami, buď na úrovni kolektivních nebo individuálních rybolovných práv;

| 12. | souhlasí s tím, že je nutné, aby budoucí opatření a závazky přijaté v rámci SRP, jež mají napravit či zmírnit hospodářské a sociální dopady snižování rybolovných práv, zůstaly slučitelné s dlouhodobou ekologickou udržitelností; |
| --- | --- |

12.

souhlasí s tím, že je nutné, aby budoucí opatření a závazky přijaté v rámci SRP, jež mají napravit či zmírnit hospodářské a sociální dopady snižování rybolovných práv, zůstaly slučitelné s dlouhodobou ekologickou udržitelností;

| 13. | požaduje, aby existující oblasti ochrany rybolovných zdrojů byly zachovány a rozšířeny; |
| --- | --- |

13.

požaduje, aby existující oblasti ochrany rybolovných zdrojů byly zachovány a rozšířeny;

| 14. | souhlasí s tím, že je nutné strukturovat rozhodovací proces SRP s tím, že se v určitých případech využije postup projednávání ve výborech, a že je třeba svěřit řízení nebo správu některých rybolovných činností v rámci SRP členským státům, regionům a sektoru samému v rámci právních předpisů Společenství. Vyžaduje tedy, aby byla správa strukturována podle pobřežních oblastí, ústí a lovišť (ekosystémový přístup); |
| --- | --- |

14.

souhlasí s tím, že je nutné strukturovat rozhodovací proces SRP s tím, že se v určitých případech využije postup projednávání ve výborech, a že je třeba svěřit řízení nebo správu některých rybolovných činností v rámci SRP členským státům, regionům a sektoru samému v rámci právních předpisů Společenství. Vyžaduje tedy, aby byla správa strukturována podle pobřežních oblastí, ústí a lovišť (ekosystémový přístup);

| 15. | podporuje návrh Komise, aby celé odvětví přijalo větší odpovědnost za uplatňování SRP. Přístup ke zdrojům ryb a pomoci Společenství by měl být vyhrazen pouze rybářům, kteří řádně plní své povinnosti. Nelze zapomínat, že tyto zdroje jsou veřejným majetkem a že náklady na jejich řízení z velké části hradí daňoví poplatníci; |
| --- | --- |

15.

podporuje návrh Komise, aby celé odvětví přijalo větší odpovědnost za uplatňování SRP. Přístup ke zdrojům ryb a pomoci Společenství by měl být vyhrazen pouze rybářům, kteří řádně plní své povinnosti. Nelze zapomínat, že tyto zdroje jsou veřejným majetkem a že náklady na jejich řízení z velké části hradí daňoví poplatníci;

| 16. | podporuje rozvoj kultury dodržování pravidel. Je nutné omezit přístup členských států k finančním prostředkům Společenství, pokud nebudou plnit své základní povinnosti v oblasti kontroly a zachování zdrojů; |
| --- | --- |

16.

podporuje rozvoj kultury dodržování pravidel. Je nutné omezit přístup členských států k finančním prostředkům Společenství, pokud nebudou plnit své základní povinnosti v oblasti kontroly a zachování zdrojů;

| 17. | podporuje zavedení systémů sběru údajů v reálném čase, které umožní sběr aktualizovaných technických údajů o úlovcích; |
| --- | --- |

17.

podporuje zavedení systémů sběru údajů v reálném čase, které umožní sběr aktualizovaných technických údajů o úlovcích;

| 18. | žádá Komisi, aby se v rámci reformy SRP přihlédlo ke specifickým potřebám nejvzdálenějších regionů, s ohledem na jejich strukturální a socioekonomické podmínky a v souladu s evropskou strategií pro nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

18.

žádá Komisi, aby se v rámci reformy SRP přihlédlo ke specifickým potřebám nejvzdálenějších regionů, s ohledem na jejich strukturální a socioekonomické podmínky a v souladu s evropskou strategií pro nejvzdálenější regiony;

| 19. | podněcuje Komisi k tomu, aby na sebe vzala úlohu světového lídra v rozvoji systémů pro přizpůsobení rybářských politik a pobřežních námořních oblastí změně klimatu; |
| --- | --- |

19.

podněcuje Komisi k tomu, aby na sebe vzala úlohu světového lídra v rozvoji systémů pro přizpůsobení rybářských politik a pobřežních námořních oblastí změně klimatu;

Připomínky k této iniciativě

Režim rozlišeného rybolovu na ochranu malých pobřežních loďstev

| 20. | souhlasí s iniciativou usilující o zřízení režimu rozlišeného rybolovu pro řízení malého pobřežního rybolovu a sběru mořských plodů, činností napojených na kulturní identitu mnoha evropských regionů a v nichž pracují mnozí zaměstnanci mikropodniků. Kladně hodnotí návrh na zachování přístupu k veřejnému financování pro tyto činnosti; |
| --- | --- |

20.

souhlasí s iniciativou usilující o zřízení režimu rozlišeného rybolovu pro řízení malého pobřežního rybolovu a sběru mořských plodů, činností napojených na kulturní identitu mnoha evropských regionů a v nichž pracují mnozí zaměstnanci mikropodniků. Kladně hodnotí návrh na zachování přístupu k veřejnému financování pro tyto činnosti;

| 21. | plně podporuje záměr Komise umožnit v rámci ekosystémového přístupu, aby se specifická rozhodnutí o správě těchto loďstev mohla přijímat na regionální úrovni, a to vždy v rámci obecných předpisů a zásad Společenství; |
| --- | --- |

21.

plně podporuje záměr Komise umožnit v rámci ekosystémového přístupu, aby se specifická rozhodnutí o správě těchto loďstev mohla přijímat na regionální úrovni, a to vždy v rámci obecných předpisů a zásad Společenství;

| 22. | domnívá se, že zapojení komunity do struktur partnerství na místní úrovni je klíčové pro maximalizaci místního přínosu do definování specifických potenciálů a nedostatků v dané oblasti, stejně jako pro zajištění toho, že dodání bude vyhovovat místním podmínkám; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že zapojení komunity do struktur partnerství na místní úrovni je klíčové pro maximalizaci místního přínosu do definování specifických potenciálů a nedostatků v dané oblasti, stejně jako pro zajištění toho, že dodání bude vyhovovat místním podmínkám;

| 23. | doporučuje podrobně zvážit pojem drobný pobřežní rybolov, aby se nevázal pouze na délku lodě, nýbrž aby byly zváženy i jiné parametry, jako jsou hospodářské a sociální vazby této činnosti na obce, délka pobytu na moři, druhy úlovků, zda je zahrnuta do plánu rybolovu či ne apod.; |
| --- | --- |

23.

doporučuje podrobně zvážit pojem drobný pobřežní rybolov, aby se nevázal pouze na délku lodě, nýbrž aby byly zváženy i jiné parametry, jako jsou hospodářské a sociální vazby této činnosti na obce, délka pobytu na moři, druhy úlovků, zda je zahrnuta do plánu rybolovu či ne apod.;

| 24. | je toho názoru, že náklady na údržbu, které jsou spojeny s modrými skříňkami, jsou pro malá plavidla zaměřená na malý pobřežní rybolov poblíž pobřeží příliš vysoké; za tímto účelem by Komise měla umožnit používání alternativních a méně nákladných systémů; |
| --- | --- |

24.

je toho názoru, že náklady na údržbu, které jsou spojeny s modrými skříňkami, jsou pro malá plavidla zaměřená na malý pobřežní rybolov poblíž pobřeží příliš vysoké; za tímto účelem by Komise měla umožnit používání alternativních a méně nákladných systémů;

| 25. | zdůrazňuje, že takového neprůmyslového loďstva se přímo dotýkají nerovnosti, jež vytváří globalizovaný trh. V tomto smyslu by se měla znovu zvážit možnost povolení pomoci určené na stavbu nových lodí v rámci adaptačních programů, a mělo by se více usilovat o technologická zlepšení, abychom disponovali konkurenceschopným loďstvem, jež by odpovídalo možnostem rybolovu pro danou loď a jež by bylo bezpečné pro rybáře, vzhledem k těžkostem v souvislosti s přístupem do lovišť. Na druhou stranu by bylo důležité zavést povinné rozlišování v označování produktů z těchto plavidel, s označením původu tak, aby to spotřebitel mohl snadno pochopit; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že takového neprůmyslového loďstva se přímo dotýkají nerovnosti, jež vytváří globalizovaný trh. V tomto smyslu by se měla znovu zvážit možnost povolení pomoci určené na stavbu nových lodí v rámci adaptačních programů, a mělo by se více usilovat o technologická zlepšení, abychom disponovali konkurenceschopným loďstvem, jež by odpovídalo možnostem rybolovu pro danou loď a jež by bylo bezpečné pro rybáře, vzhledem k těžkostem v souvislosti s přístupem do lovišť. Na druhou stranu by bylo důležité zavést povinné rozlišování v označování produktů z těchto plavidel, s označením původu tak, aby to spotřebitel mohl snadno pochopit;

| 26. | vyzývá Komisi, aby podporovala náležitou odbornou přípravu lidí pracujících na moři získáváním znalostí o podnikání, moři, životním prostředí, osvědčených hygienických postupech, čímž by se tyto lidské zdroje udržely v oblastech závislých na rybolovu a včas by se tak umožnila diversifikace činnosti směrem k ostatním oblastem zájmu občanské společnosti, jako jsou podpora boje proti znečištění moří či poskytování pomoci na moři; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Komisi, aby podporovala náležitou odbornou přípravu lidí pracujících na moři získáváním znalostí o podnikání, moři, životním prostředí, osvědčených hygienických postupech, čímž by se tyto lidské zdroje udržely v oblastech závislých na rybolovu a včas by se tak umožnila diversifikace činnosti směrem k ostatním oblastem zájmu občanské společnosti, jako jsou podpora boje proti znečištění moří či poskytování pomoci na moři;

| 27. | vyzývá Komisi k podpoře integrované iniciativy zaměřené na rozvoj a zkvalitnění infrastruktur v ostrovních a vzdálených regionech, které jsou závislé na malém pobřežním rybolovu; |
| --- | --- |

27.

vyzývá Komisi k podpoře integrované iniciativy zaměřené na rozvoj a zkvalitnění infrastruktur v ostrovních a vzdálených regionech, které jsou závislé na malém pobřežním rybolovu;

Jak dosáhnout nejvyššího výnosu z našeho rybolovu

| 28. | souhlasí s cílem světového summitu o udržitelném rozvoji, na němž státy schválily koncepci maximálního udržitelného výnosu jakožto cíle, kterého je nutné dosáhnout do roku 2015. Tento cíl musí být základním řídicím principem SRP. Podobně pozitivně hodnotí politiku zamezování výmětů. Navrhuje vyhodnotit dopady, které má na ekosystém průmyslový rybolov využívaný pro výrobu krmiva pro chovné ryby; |
| --- | --- |

28.

souhlasí s cílem světového summitu o udržitelném rozvoji, na němž státy schválily koncepci maximálního udržitelného výnosu jakožto cíle, kterého je nutné dosáhnout do roku 2015. Tento cíl musí být základním řídicím principem SRP. Podobně pozitivně hodnotí politiku zamezování výmětů. Navrhuje vyhodnotit dopady, které má na ekosystém průmyslový rybolov využívaný pro výrobu krmiva pro chovné ryby;

| 29. | navrhuje přenechat členským státům zlepšení právní úpravy pro přístup plavidel do oblastí zvláštní ochrany, a to v zájmu obnovy těchto oblastí a zachování jejich stavu z hlediska ochrany na příznivé úrovni; |
| --- | --- |

29.

navrhuje přenechat členským státům zlepšení právní úpravy pro přístup plavidel do oblastí zvláštní ochrany, a to v zájmu obnovy těchto oblastí a zachování jejich stavu z hlediska ochrany na příznivé úrovni;

| 30. | požaduje další přezkoumání řídícího systému kvót založených na výlovcích na základě ověřitelné vlastní dokumentace rybářů; |
| --- | --- |

30.

požaduje další přezkoumání řídícího systému kvót založených na výlovcích na základě ověřitelné vlastní dokumentace rybářů;

| 31. | schvaluje iniciativu Komise spočívající v navržení změny systému řízení rybolovu na základě omezení počtu dní, během nichž může loď vyjet na moře lovit, či v použití stávajícího systému pro rybářská plavidla, která se zaměřují na lov pouze jednoho druhu; |
| --- | --- |

31.

schvaluje iniciativu Komise spočívající v navržení změny systému řízení rybolovu na základě omezení počtu dní, během nichž může loď vyjet na moře lovit, či v použití stávajícího systému pro rybářská plavidla, která se zaměřují na lov pouze jednoho druhu;

| 32. | doporučuje vyhodnotit v každé rybolovné oblasti, jaký dostupný systém nejlépe odpovídá dané oblasti, cílovým druhům a typu loďstva. Jednotkou řízení musí být rybolovná oblast a soubor lovených druhů v oblasti s výjimkou migrujících druhů; |
| --- | --- |

32.

doporučuje vyhodnotit v každé rybolovné oblasti, jaký dostupný systém nejlépe odpovídá dané oblasti, cílovým druhům a typu loďstva. Jednotkou řízení musí být rybolovná oblast a soubor lovených druhů v oblasti s výjimkou migrujících druhů;

| 33. | připomíná, že řešení některých potíží se musí řešit vytvořením pobídek pro individuální rybáře a sdružení (společné řízení), které by povzbudily rybáře k provozování zodpovědného rybolovu; |
| --- | --- |

33.

připomíná, že řešení některých potíží se musí řešit vytvořením pobídek pro individuální rybáře a sdružení (společné řízení), které by povzbudily rybáře k provozování zodpovědného rybolovu;

| 34. | navrhuje, aby byl vytvořen „certifikát vynikajícího rybolovu“ ověřený externí auditorskou společností, který by stejně jako v rámci námořní politiky umožnil zaručit, že rybolov dodržuje přísně stanovené předpisy; |
| --- | --- |

34.

navrhuje, aby byl vytvořen „certifikát vynikajícího rybolovu“ ověřený externí auditorskou společností, který by stejně jako v rámci námořní politiky umožnil zaručit, že rybolov dodržuje přísně stanovené předpisy;

| 35. | považuje za nutné vypracovat homogenní systém pro sledování a kontrolu rybolovných činností vytvořením struktur, jež by se řídily normami ISO, jako např. normou ISO 17020; |
| --- | --- |

35.

považuje za nutné vypracovat homogenní systém pro sledování a kontrolu rybolovných činností vytvořením struktur, jež by se řídily normami ISO, jako např. normou ISO 17020;

| 36. | doporučuje, aby se v souvislosti s řízením rybolovu uvážil i aspekt sportovního a rekreačního rybolovu, který je den ode dne důležitější. Diversifikace rybolovné činnosti směrem k rybářské turistice by měla představovat potenciální perspektivu pro rybáře s kapitánskou kvalifikací pro tuto činnost a způsob tvorby pracovních míst a snížení intenzity rybolovu; |
| --- | --- |

36.

doporučuje, aby se v souvislosti s řízením rybolovu uvážil i aspekt sportovního a rekreačního rybolovu, který je den ode dne důležitější. Diversifikace rybolovné činnosti směrem k rybářské turistice by měla představovat potenciální perspektivu pro rybáře s kapitánskou kvalifikací pro tuto činnost a způsob tvorby pracovních míst a snížení intenzity rybolovu;

Relativní stabilita a přístup k pobřežním lovištím

| 37. | upozorňuje, že uplatnění zásady relativní stability mohlo být v mnoha případech impulsem k tomu, že se zvýšily celkové přípustné odlovy nad rámec vědeckých doporučení, že se zvýšil objem výmětů a snížila šance na racionální využívání rybolovných zdrojů; |
| --- | --- |

37.

upozorňuje, že uplatnění zásady relativní stability mohlo být v mnoha případech impulsem k tomu, že se zvýšily celkové přípustné odlovy nad rámec vědeckých doporučení, že se zvýšil objem výmětů a snížila šance na racionální využívání rybolovných zdrojů;

| 38. | souhlasí s Komisí, že zásada relativní stability neposkytuje záruku, že se rybolovná práva budou využívat nejúčinnějším a nejvýkonnějším způsobem. Je zde podstatný rozpor mezi kvótami přidělenými členským státům a skutečnými potřebami a využitím této kvóty ze strany jejich loďstev. V důsledku toho doporučuje podpořit revizi zásady relativní stability a přistoupit ke sladění kvót, jež potřebují národní loďstva, s rybolovnými právy; |
| --- | --- |

38.

souhlasí s Komisí, že zásada relativní stability neposkytuje záruku, že se rybolovná práva budou využívat nejúčinnějším a nejvýkonnějším způsobem. Je zde podstatný rozpor mezi kvótami přidělenými členským státům a skutečnými potřebami a využitím této kvóty ze strany jejich loďstev. V důsledku toho doporučuje podpořit revizi zásady relativní stability a přistoupit ke sladění kvót, jež potřebují národní loďstva, s rybolovnými právy;

| 39. | zastává názor, že v oblasti přenosných rybolovných práv lze uvažovat o udělených individuálních kvótách, avšak přenosné individuální kvóty jsou pro rovnováhu v tomto odvětví nebezpečné. Jejich hlavním dopadem je soustředění rybolovné kapacity do rukou několika velkých společností a urychlují zánik drobných rybářů. Navíc by bylo zcela paradoxní uvažovat o režimu rozlišeného rybolovu na ochranu malých pobřežních loďstev a zároveň ponechat rybolovná práva, aby se řídila pouze tržními pravidly; |
| --- | --- |

39.

zastává názor, že v oblasti přenosných rybolovných práv lze uvažovat o udělených individuálních kvótách, avšak přenosné individuální kvóty jsou pro rovnováhu v tomto odvětví nebezpečné. Jejich hlavním dopadem je soustředění rybolovné kapacity do rukou několika velkých společností a urychlují zánik drobných rybářů. Navíc by bylo zcela paradoxní uvažovat o režimu rozlišeného rybolovu na ochranu malých pobřežních loďstev a zároveň ponechat rybolovná práva, aby se řídila pouze tržními pravidly;

| 40. | podporuje iniciativu usilující o zachování omezení rybolovných práv v režimu 12 námořních mil; |
| --- | --- |

40.

podporuje iniciativu usilující o zachování omezení rybolovných práv v režimu 12 námořních mil;

Obchod a trhy

| 41. | souhlasí s tím, že je nutné zajistit, aby veškeré produkty rybolovu přicházející na trh Společenství, včetně dovozu, pocházely z rybolovných oblastí, které jsou řízeny udržitelným způsobem, a tím zaručit rovnost podmínek na trhu EU. Navrhuje, aby bylo před vydáním licence k rybolovu provedeno předběžné posouzení dopadu na životní prostředí; |
| --- | --- |

41.

souhlasí s tím, že je nutné zajistit, aby veškeré produkty rybolovu přicházející na trh Společenství, včetně dovozu, pocházely z rybolovných oblastí, které jsou řízeny udržitelným způsobem, a tím zaručit rovnost podmínek na trhu EU. Navrhuje, aby bylo před vydáním licence k rybolovu provedeno předběžné posouzení dopadu na životní prostředí;

| 42. | doporučuje podpořit iniciativy usilující o zaručení původu produktů rybolovu tím, že v případě čerstvých výrobků budou podporována balení, jež umožňují vysledovatelnost a potvrdí původ; |
| --- | --- |

42.

doporučuje podpořit iniciativy usilující o zaručení původu produktů rybolovu tím, že v případě čerstvých výrobků budou podporována balení, jež umožňují vysledovatelnost a potvrdí původ;

| 43. | domnívá se, že je nutné podporovat certifikáty vynikajícího rybolovu, co se týče aspektů rybolovu i následné komercializace, které by byly spotřebiteli zárukou úcty k tomuto přírodnímu zdroji; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že je nutné podporovat certifikáty vynikajícího rybolovu, co se týče aspektů rybolovu i následné komercializace, které by byly spotřebiteli zárukou úcty k tomuto přírodnímu zdroji;

| 44. | souhlasí s tím, že je nutné posílit roli organizací výrobců v řízení rybolovu; |
| --- | --- |

44.

souhlasí s tím, že je nutné posílit roli organizací výrobců v řízení rybolovu;

| 45. | přeje si podpořit pokračující odborné vzdělání a zjistit, jaké odborné vzdělání je třeba v organizacích výrobců, což je klíčový prvek na cestě ke zlepšení rybářských trhů; |
| --- | --- |

45.

přeje si podpořit pokračující odborné vzdělání a zjistit, jaké odborné vzdělání je třeba v organizacích výrobců, což je klíčový prvek na cestě ke zlepšení rybářských trhů;

Začlenění společné rybářské politiky do širšího kontextu námořní politiky

| 46. | souhlasí s názorem Komise na nezbytnost provádění integrované námořní politiky coby klíčového nástroje pokroku v námořních záležitostech, které mají zásadní vliv na další odvětvové politiky, zvláště na SRP, a to vždy v kontextu udržitelného rozvoje pobřežních regionů a se zvláštním zřetelem k budoucnosti rybolovu a přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

46.

souhlasí s názorem Komise na nezbytnost provádění integrované námořní politiky coby klíčového nástroje pokroku v námořních záležitostech, které mají zásadní vliv na další odvětvové politiky, zvláště na SRP, a to vždy v kontextu udržitelného rozvoje pobřežních regionů a se zvláštním zřetelem k budoucnosti rybolovu a přizpůsobení se změně klimatu;

| 47. | domnívá se, že v souladu se zásadou územní soudržnosti bude přežití pobřežních společenstev v budoucnosti záviset na diversifikaci a vytvoření udržitelné hospodářské základny, která poskytne širokou škálu příležitostí, jež přitáhnou talenty budoucích generací, kteří tak nebudou nuceni migrovat do větších měst a hledat tam kvalitnější život; |
| --- | --- |

47.

domnívá se, že v souladu se zásadou územní soudržnosti bude přežití pobřežních společenstev v budoucnosti záviset na diversifikaci a vytvoření udržitelné hospodářské základny, která poskytne širokou škálu příležitostí, jež přitáhnou talenty budoucích generací, kteří tak nebudou nuceni migrovat do větších měst a hledat tam kvalitnější život;

| 48. | doporučuje, aby mělo odvětví rybolovu možnost se v rámci integrované námořní politiky podílet na koncepci a realizaci dalších činností, které mohou být doplňkem k rybolovu, jako je např. rybářská turistika (kam patří např. sportovní rybolov či pozorování kytovců), boj se znečištěním, záchranná činnost a čištění dna; |
| --- | --- |

48.

doporučuje, aby mělo odvětví rybolovu možnost se v rámci integrované námořní politiky podílet na koncepci a realizaci dalších činností, které mohou být doplňkem k rybolovu, jako je např. rybářská turistika (kam patří např. sportovní rybolov či pozorování kytovců), boj se znečištěním, záchranná činnost a čištění dna;

| 49. | žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a regiony vypracovala geografický informační systém (GIS), který by umožnil plánovat různé druhy využívání pobřeží; |
| --- | --- |

49.

žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a regiony vypracovala geografický informační systém (GIS), který by umožnil plánovat různé druhy využívání pobřeží;

| 50. | především se domnívá, že místní pobřežní partnerství tvořená místními orgány a příslušnými zainteresovanými subjekty mohou být klíčová pro zajištění toho, aby bylo integrované řízení pobřežních oblastí efektivní a probíhalo způsobem zezdola nahoru; |
| --- | --- |

50.

především se domnívá, že místní pobřežní partnerství tvořená místními orgány a příslušnými zainteresovanými subjekty mohou být klíčová pro zajištění toho, aby bylo integrované řízení pobřežních oblastí efektivní a probíhalo způsobem zezdola nahoru;

| 51. | žádá Komisi, aby podporovala zavedení multifunkčních kvalifikací pro kapitány rybářských lodí, platných v evropském prostoru, které by umožnily diversifikaci rybolovné činnosti a byly kompatibilní s dalšími odbornými činnostmi; |
| --- | --- |

51.

žádá Komisi, aby podporovala zavedení multifunkčních kvalifikací pro kapitány rybářských lodí, platných v evropském prostoru, které by umožnily diversifikaci rybolovné činnosti a byly kompatibilní s dalšími odbornými činnostmi;

Znalostní základna pro rybářskou politiku

| 52. | vítá iniciativy zaměřené na zlepšování komunikace mezi vědci, tvůrci politik a zainteresovanými skupinami, především Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu (ACFA) a regionálními poradními sbory; |
| --- | --- |

52.

vítá iniciativy zaměřené na zlepšování komunikace mezi vědci, tvůrci politik a zainteresovanými skupinami, především Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu (ACFA) a regionálními poradními sbory;

| 53. | zdůrazňuje, že rozhodovací procesy musejí být založeny na solidních a důvěryhodných datech a poznatcích. Vyjadřuje souhlas s iniciativami Komise v tomto ohledu; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje, že rozhodovací procesy musejí být založeny na solidních a důvěryhodných datech a poznatcích. Vyjadřuje souhlas s iniciativami Komise v tomto ohledu;

| 54. | doporučuje k problematice rybolovné činnosti vytvořit klastr založený na znalostech, jenž by umožnil vytvořit dynamickou, transparentní a veřejnou strukturu, která by byla současně portálem pro šíření znalostí o rybolovných oblastech EU; |
| --- | --- |

54.

doporučuje k problematice rybolovné činnosti vytvořit klastr založený na znalostech, jenž by umožnil vytvořit dynamickou, transparentní a veřejnou strukturu, která by byla současně portálem pro šíření znalostí o rybolovných oblastech EU;

Strukturální politika a veřejná finanční podpora

| 55. | souhlasí s tím, že strukturální politika měla v odvětví rybolovu nežádoucí efekty a v některých případech přispěla ke zhoršení strukturálních problémů, místo aby je vyřešila. Dále souhlasí s tím, že reforma musí přikročit k řešení strukturálních rozdílů tohoto odvětví, ale zároveň stanovit záruky, které zabrání nežádoucím účinkům či účinkům protichůdným k působení SRP; |
| --- | --- |

55.

souhlasí s tím, že strukturální politika měla v odvětví rybolovu nežádoucí efekty a v některých případech přispěla ke zhoršení strukturálních problémů, místo aby je vyřešila. Dále souhlasí s tím, že reforma musí přikročit k řešení strukturálních rozdílů tohoto odvětví, ale zároveň stanovit záruky, které zabrání nežádoucím účinkům či účinkům protichůdným k působení SRP;

| 56. | doporučuje regulovat přístup k veřejným podporám podobně, jako tomu bylo v případě reformy SZP, a zavést koncept podmíněnosti. Cíle stanovené konceptem podmíněnosti by bylo nutné splnit, aby bylo možné získat finanční pomoc s tím, že by současně došlo k regulaci penalizace i zpětných úhrad; |
| --- | --- |

56.

doporučuje regulovat přístup k veřejným podporám podobně, jako tomu bylo v případě reformy SZP, a zavést koncept podmíněnosti. Cíle stanovené konceptem podmíněnosti by bylo nutné splnit, aby bylo možné získat finanční pomoc s tím, že by současně došlo k regulaci penalizace i zpětných úhrad;

| 57. | doporučuje zavést selektivnější rybolovné techniky, jež více dbají na životní prostředí. Úsilí vyvíjené při potírání těchto potíží však musí zohledňovat regionální specifika; |
| --- | --- |

57.

doporučuje zavést selektivnější rybolovné techniky, jež více dbají na životní prostředí. Úsilí vyvíjené při potírání těchto potíží však musí zohledňovat regionální specifika;

Vnější dimenze

| 58. | je toho názoru, že hlavním cílem v oblasti vnější dimenze SRP musí být navázání hospodářských vztahů a spolupráce s třetími zeměmi, u nichž by nedocházelo k diskriminaci a jež by byly vzájemně prospěšné z hlediska udržitelnosti a odpovědnosti při výkonu rybolovné činnosti; |
| --- | --- |

58.

je toho názoru, že hlavním cílem v oblasti vnější dimenze SRP musí být navázání hospodářských vztahů a spolupráce s třetími zeměmi, u nichž by nedocházelo k diskriminaci a jež by byly vzájemně prospěšné z hlediska udržitelnosti a odpovědnosti při výkonu rybolovné činnosti;

| 59. | souhlasí s dojmem Komise, že zachování přítomnosti loďstva EU na mezinárodní úrovni ztratilo význam; |
| --- | --- |

59.

souhlasí s dojmem Komise, že zachování přítomnosti loďstva EU na mezinárodní úrovni ztratilo význam;

| 60. | blahopřeje Komisi k přechodu od zásady „zaplať, vylov a běž“ k systému dohod o partnerství v rybolovu, jenž uplatňuje celkovější přístup a podporuje spolupráci, řízení a právní zajištění investic Společenství mimo jeho území. Je nutné udržet dohody o rybolovu se zeměmi mimo Společenství coby nástroje k utváření vývoje odvětví rybolovu, které by měly považovat akvakulturu, investice a spolupráci za nástroje rozvoje; |
| --- | --- |

60.

blahopřeje Komisi k přechodu od zásady „zaplať, vylov a běž“ k systému dohod o partnerství v rybolovu, jenž uplatňuje celkovější přístup a podporuje spolupráci, řízení a právní zajištění investic Společenství mimo jeho území. Je nutné udržet dohody o rybolovu se zeměmi mimo Společenství coby nástroje k utváření vývoje odvětví rybolovu, které by měly považovat akvakulturu, investice a spolupráci za nástroje rozvoje;

| 61. | souhlasí s návrhem, že bude možné prozkoumat zavedení regionálních forem spolupráce, obzvláště v době, kdy je regionální integrace podporována jako nástroj rozvoje; |
| --- | --- |

61.

souhlasí s návrhem, že bude možné prozkoumat zavedení regionálních forem spolupráce, obzvláště v době, kdy je regionální integrace podporována jako nástroj rozvoje;

| 62. | zdůrazňuje, že regionální organizace pro řízení rybolovu jsou skvělým nástrojem k řízení tohoto odvětví, a požaduje, aby v nich EU měla větší zastoupení a rozhodovací váhu tak, aby byla splněna stanovená kritéria jako např. počet obyvatel či počet zemí EU; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že regionální organizace pro řízení rybolovu jsou skvělým nástrojem k řízení tohoto odvětví, a požaduje, aby v nich EU měla větší zastoupení a rozhodovací váhu tak, aby byla splněna stanovená kritéria jako např. počet obyvatel či počet zemí EU;

| 63. | za nutné považuje přijetí mezinárodních dohod pro řízení a kontrolu rybolovu ve Středozemním moři, v Baltském moři a v dalších přímořských oblastech na území států sousedících s EU, jež by umožnily vyrovnané využívání zdrojů ve zjevně křehkém ekosystému s vysokou mírou biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

63.

za nutné považuje přijetí mezinárodních dohod pro řízení a kontrolu rybolovu ve Středozemním moři, v Baltském moři a v dalších přímořských oblastech na území států sousedících s EU, jež by umožnily vyrovnané využívání zdrojů ve zjevně křehkém ekosystému s vysokou mírou biologické rozmanitosti;

| 64. | podporuje stanovení opatření k zavedení interoperabilnějšího systému kontroly, aby se spojily existující monitorovací a sledovací systémy, zejména v oblasti Středozemního moře. V tomto smyslu žádá Komisi, aby v této oblasti spustila první pilotní projekt, který by se posléze mohl rozšířit do celé Evropy; |
| --- | --- |

64.

podporuje stanovení opatření k zavedení interoperabilnějšího systému kontroly, aby se spojily existující monitorovací a sledovací systémy, zejména v oblasti Středozemního moře. V tomto smyslu žádá Komisi, aby v této oblasti spustila první pilotní projekt, který by se posléze mohl rozšířit do celé Evropy;

| 65. | vyzývá k lepší spolupráci pobřežních hlídkových člunů členských států a pobřežních států mimo Společenství; |
| --- | --- |

65.

vyzývá k lepší spolupráci pobřežních hlídkových člunů členských států a pobřežních států mimo Společenství;

SDĚLENÍ „VYTVÁŘENÍ UDRŽITELNÉ BUDOUCNOSTI PRO AKVAKULTURU“

Obecné připomínky

| 66. | vyslovuje se pozitivně ke sdělení Vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu (KOM(2009) 162 v konečném znění), které dává nový impuls pro „Strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ (KOM(2002) 511 v konečném znění), a umožňuje tak řešit otázky, především co se týče udržitelnosti produkce z hlediska životního prostředí a kvality a bezpečnosti produktů, což by mělo umožnit korigování silného rozvoje, jaký může v této oblasti nastat; |
| --- | --- |

66.

vyslovuje se pozitivně ke sdělení Vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu (KOM(2009) 162 v konečném znění), které dává nový impuls pro „Strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ (KOM(2002) 511 v konečném znění), a umožňuje tak řešit otázky, především co se týče udržitelnosti produkce z hlediska životního prostředí a kvality a bezpečnosti produktů, což by mělo umožnit korigování silného rozvoje, jaký může v této oblasti nastat;

| 67. | je toho názoru, že akvakultura Společenství se podílí na zásobování trhu Společenství rybolovnými produkty, přičemž dochází ke stále větším deficitům kvůli nižšímu podílu rybolovu a nárůstu poptávky; |
| --- | --- |

67.

je toho názoru, že akvakultura Společenství se podílí na zásobování trhu Společenství rybolovnými produkty, přičemž dochází ke stále větším deficitům kvůli nižšímu podílu rybolovu a nárůstu poptávky;

| 68. | je si vědom socioekonomického významu akvakultury v některých regionech, které vytváří 65 000 pracovních míst a představuje obrat převyšující 3 mld. euro; |
| --- | --- |

68.

je si vědom socioekonomického významu akvakultury v některých regionech, které vytváří 65 000 pracovních míst a představuje obrat převyšující 3 mld. euro;

| 69. | souhlasí s tím, že akvakulturu je nutné i nadále podporovat a vítá iniciativy Komise, Rady a Parlamentu, jejichž cílem je podporovat růst tohoto odvětví v rámci SRP; |
| --- | --- |

69.

souhlasí s tím, že akvakulturu je nutné i nadále podporovat a vítá iniciativy Komise, Rady a Parlamentu, jejichž cílem je podporovat růst tohoto odvětví v rámci SRP;

| 70. | sdílí názor Komise na omezení, která brání evropské akvakultuře v dalším růstu – jsou jimi například přístup k potřebnému prostoru k rozvoji, obtíže při získávání povolení, roztříštěnost odvětví, které je i dnes málo uspořádané, četná omezení v přístupu ke kapitálu, ale i přísné normy Společenství, které jsou na překážku v hospodářské soutěži s asijskými a jihoamerickými producenty; |
| --- | --- |

70.

sdílí názor Komise na omezení, která brání evropské akvakultuře v dalším růstu – jsou jimi například přístup k potřebnému prostoru k rozvoji, obtíže při získávání povolení, roztříštěnost odvětví, které je i dnes málo uspořádané, četná omezení v přístupu ke kapitálu, ale i přísné normy Společenství, které jsou na překážku v hospodářské soutěži s asijskými a jihoamerickými producenty;

| 71. | vítá finanční snahy, které realizovala EU prostřednictvím strukturální politiky s cílem napomáhat udržitelnému růstu akvakultury a navrhuje definici „zásady podmíněnosti“ pro odvětví rybolovu, která stanoví specifická kritéria z hlediska životního prostředí, bezpečnosti potravin, dobrých životních podmínek zvířat atd. V případě, že by tato kritéria nebyla dodržena, byl by přístup k veřejné podpoře omezen nebo znemožněn; |
| --- | --- |

71.

vítá finanční snahy, které realizovala EU prostřednictvím strukturální politiky s cílem napomáhat udržitelnému růstu akvakultury a navrhuje definici „zásady podmíněnosti“ pro odvětví rybolovu, která stanoví specifická kritéria z hlediska životního prostředí, bezpečnosti potravin, dobrých životních podmínek zvířat atd. V případě, že by tato kritéria nebyla dodržena, byl by přístup k veřejné podpoře omezen nebo znemožněn;

Připomínky k této iniciativě

Vytváření budoucnosti odvětví akvakultury

| 72. | sdílí názor, že by EU měla zavést sérii opatření pro konkurenceschopný rozvoj tohoto odvětví, která by umožnila čelit rostoucí poptávce po rybách, již nebude možné pokrýt z volně žijících rybích populací; |
| --- | --- |

72.

sdílí názor, že by EU měla zavést sérii opatření pro konkurenceschopný rozvoj tohoto odvětví, která by umožnila čelit rostoucí poptávce po rybách, již nebude možné pokrýt z volně žijících rybích populací;

| 73. | souhlasí s tím, aby v čele této „modré revoluce“ stála právě EU, a to jak v produkci ryb, tak v oblasti technologie a inovací, a aby zároveň na evropské úrovni zřídila certifikační orgány, jež budou zárukou „vynikající produkce akvakultury v EU“; souhlasí dále s tím, aby se EU postavila do čela vývoje ekologických metod chovu ryb a aby akvakultura byla podporována pouze na těch místech, kde je možno ji provozovat ekologicky udržitelným způsobem tak, aby mořské prostředí bylo zachováno pro budoucí generace; |
| --- | --- |

73.

souhlasí s tím, aby v čele této „modré revoluce“ stála právě EU, a to jak v produkci ryb, tak v oblasti technologie a inovací, a aby zároveň na evropské úrovni zřídila certifikační orgány, jež budou zárukou „vynikající produkce akvakultury v EU“; souhlasí dále s tím, aby se EU postavila do čela vývoje ekologických metod chovu ryb a aby akvakultura byla podporována pouze na těch místech, kde je možno ji provozovat ekologicky udržitelným způsobem tak, aby mořské prostředí bylo zachováno pro budoucí generace;

| 74. | vítá iniciativu Komise na zřízení vhodného rámce politik a opatření k rozvoji akvakultury, který by přispěl k odstranění překážek ve vnitrostátních právních předpisech, zejména co se týče zavádění akvakultury v pobřežních oblastech za stejných podmínek jako u ostatních aktivit a udělování povolení, a ulehčil cestu k rozvoji tohoto strategického odvětví; |
| --- | --- |

74.

vítá iniciativu Komise na zřízení vhodného rámce politik a opatření k rozvoji akvakultury, který by přispěl k odstranění překážek ve vnitrostátních právních předpisech, zejména co se týče zavádění akvakultury v pobřežních oblastech za stejných podmínek jako u ostatních aktivit a udělování povolení, a ulehčil cestu k rozvoji tohoto strategického odvětví;

| 75. | žádá Komisi, aby spolu s členskými státy vypracovala plán na rok 2010, jenž by určil růstová omezení evropské akvakultury a znázornil je podle regionů, podpořil sestavení technických zpráv v rámci integrované rybářské politiky a vytváření prostorů pro rozvoj akvakultury a nezbytných přístavních infrastruktur; |
| --- | --- |

75.

žádá Komisi, aby spolu s členskými státy vypracovala plán na rok 2010, jenž by určil růstová omezení evropské akvakultury a znázornil je podle regionů, podpořil sestavení technických zpráv v rámci integrované rybářské politiky a vytváření prostorů pro rozvoj akvakultury a nezbytných přístavních infrastruktur;

| 76. | požaduje usnadnit přístup k pojistným smlouvám, které by uklidnily, a nikoliv narušovaly mnohdy křehká hospodářství těchto výrobců; |
| --- | --- |

76.

požaduje usnadnit přístup k pojistným smlouvám, které by uklidnily, a nikoliv narušovaly mnohdy křehká hospodářství těchto výrobců;

Podpora konkurenceschopnosti produkce akvakultury

| 77. | souhlasí s vytvořením evropské platformy pro technologii a inovace v oblasti akvakultury (EATIP), která evropské akvakultuře umožní udržet si světové prvenství a poskytne tomuto odvětví strategické směry pro V+V a bude podporovat vývoj udržitelných rybolovných a akvakulturních metod; |
| --- | --- |

77.

souhlasí s vytvořením evropské platformy pro technologii a inovace v oblasti akvakultury (EATIP), která evropské akvakultuře umožní udržet si světové prvenství a poskytne tomuto odvětví strategické směry pro V+V a bude podporovat vývoj udržitelných rybolovných a akvakulturních metod;

| 78. | požaduje, aby EATIP vystupovala jakožto fórum pro podporu výzkumu a vývoje s cílem nalézt metody udržitelného rybolovu a udržitelné akvakultury a aby se z ní stala síť jednotlivých národních platforem specializovaných na akvakulturu, rybolov a oceánografii, kde by zdola nahoru směřovaly podněty související s V+V a shora dolů se šířily přicházející inovace a technologie; |
| --- | --- |

78.

požaduje, aby EATIP vystupovala jakožto fórum pro podporu výzkumu a vývoje s cílem nalézt metody udržitelného rybolovu a udržitelné akvakultury a aby se z ní stala síť jednotlivých národních platforem specializovaných na akvakulturu, rybolov a oceánografii, kde by zdola nahoru směřovaly podněty související s V+V a shora dolů se šířily přicházející inovace a technologie;

| 79. | vyzdvihuje význam námořního územního plánování při poskytování prostoru a pokynů v rámci lokalizace této hospodářské činnosti. Řádné územní plánování umožní plánovat růst odvětví akvakultury, stanovit jeho produkční potenciál, zamezit konfliktům s dalšími uživateli pobřeží či kontinentálních zón a podněcovat součinnost mezi činnostmi a prostředími, které jsou na tomto typu aktivit nejvíce závislé, a to v kontextu ekologické, sociální, ekonomické a tržní udržitelnosti; |
| --- | --- |

79.

vyzdvihuje význam námořního územního plánování při poskytování prostoru a pokynů v rámci lokalizace této hospodářské činnosti. Řádné územní plánování umožní plánovat růst odvětví akvakultury, stanovit jeho produkční potenciál, zamezit konfliktům s dalšími uživateli pobřeží či kontinentálních zón a podněcovat součinnost mezi činnostmi a prostředími, které jsou na tomto typu aktivit nejvíce závislé, a to v kontextu ekologické, sociální, ekonomické a tržní udržitelnosti;

| 80. | podporuje stanovení a vyhlášení standardů kvality a informativního označování v evropském prostoru a mezinárodní spolupráci v oblasti označování a certifikace; |
| --- | --- |

80.

podporuje stanovení a vyhlášení standardů kvality a informativního označování v evropském prostoru a mezinárodní spolupráci v oblasti označování a certifikace;

| 81. | sdílí potřebu rozšířit mezinárodní rozměr evropské akvakultury a položit základ pro plány kontroly onemocnění, které umožní ze zootechnického hlediska bezpečnou produkci; |
| --- | --- |

81.

sdílí potřebu rozšířit mezinárodní rozměr evropské akvakultury a položit základ pro plány kontroly onemocnění, které umožní ze zootechnického hlediska bezpečnou produkci;

| 82. | žádá finanční příspěvek odpovídající otázkám, jež musí řešit akvakultura Společenství, a očekáváním od výsledků této činnosti; |
| --- | --- |

82.

žádá finanční příspěvek odpovídající otázkám, jež musí řešit akvakultura Společenství, a očekáváním od výsledků této činnosti;

| 83. | žádá, aby byl analyzován stav výuky v rámci odborné přípravy v oblasti námořně-rybářské a akvakulturní a vyhodnoceny střednědobé potřeby. V tomto smyslu požaduje, aby se v evropském rámci volného pohybu pracovníků pro členské státy připravil plán, který by umožnil formativní růst tohoto odvětví i evropskou osvětu v oblasti akvakultury; |
| --- | --- |

83.

žádá, aby byl analyzován stav výuky v rámci odborné přípravy v oblasti námořně-rybářské a akvakulturní a vyhodnoceny střednědobé potřeby. V tomto smyslu požaduje, aby se v evropském rámci volného pohybu pracovníků pro členské státy připravil plán, který by umožnil formativní růst tohoto odvětví i evropskou osvětu v oblasti akvakultury;

Vytváření podmínek pro udržitelný růst akvakultury

| 84. | souhlasí s EU, pokud jde o potřebu zajištění slučitelnosti akvakultury s životním prostředím, která umožní produkci kvalitních, zdravých a bezpečných potravin, a to stanovením opatření na ochranu oblastí produkce akvakultury podle rámcové směrnice o vodě 2000/60/ES, která nabádá členské státy, aby ve stanovené lhůtě zlepšily své vodní prostředí, a podle integrované námořní politiky a přijetím opatření, jež by umožnila vyhodnocovat a kontrolovat náhodné úniky; |
| --- | --- |

84.

souhlasí s EU, pokud jde o potřebu zajištění slučitelnosti akvakultury s životním prostředím, která umožní produkci kvalitních, zdravých a bezpečných potravin, a to stanovením opatření na ochranu oblastí produkce akvakultury podle rámcové směrnice o vodě 2000/60/ES, která nabádá členské státy, aby ve stanovené lhůtě zlepšily své vodní prostředí, a podle integrované námořní politiky a přijetím opatření, jež by umožnila vyhodnocovat a kontrolovat náhodné úniky;

| 85. | je toho názoru, že k udržitelnému růstu vodní živočišné produkce je třeba opatření v oblastech zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a mít k dispozici nová veterinární léčiva pro akvakulturu a vysoce kvalitní a ekologicky přijatelná krmiva pro ryby; |
| --- | --- |

85.

je toho názoru, že k udržitelnému růstu vodní živočišné produkce je třeba opatření v oblastech zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a mít k dispozici nová veterinární léčiva pro akvakulturu a vysoce kvalitní a ekologicky přijatelná krmiva pro ryby;

| 86. | požaduje, aby se zjistilo, jak se v členských státech používá směrnice Rady 2006/88/ES o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury, a aby se k nemocem v rámci produkce akvakultury ve světě vypracoval geografický informační systém; |
| --- | --- |

86.

požaduje, aby se zjistilo, jak se v členských státech používá směrnice Rady 2006/88/ES o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury, a aby se k nemocem v rámci produkce akvakultury ve světě vypracoval geografický informační systém;

| 87. | vyzývá k vydání právního předpisu pro zavedení registrace produkce akvakultury, která by veřejným orgánům umožnila znát přesný stav produkce, povolené násady, jejich původ, hustotu a připravované zdravotní programy; |
| --- | --- |

87.

vyzývá k vydání právního předpisu pro zavedení registrace produkce akvakultury, která by veřejným orgánům umožnila znát přesný stav produkce, povolené násady, jejich původ, hustotu a připravované zdravotní programy;

| 88. | domnívá se, že je nezbytné zavést modely a protokoly pro žádosti a povolení vysadit rybí plůdky, prohlášení o nemocech, oznámení úniků, informování o produkci, vyhodnocení plánů pro kontrolu životního prostředí, kontrolu a zdravotní dokumentaci přepravy ryb po silnici i lodí, jako je tomu i u ostatních typů dodávek; |
| --- | --- |

88.

domnívá se, že je nezbytné zavést modely a protokoly pro žádosti a povolení vysadit rybí plůdky, prohlášení o nemocech, oznámení úniků, informování o produkci, vyhodnocení plánů pro kontrolu životního prostředí, kontrolu a zdravotní dokumentaci přepravy ryb po silnici i lodí, jako je tomu i u ostatních typů dodávek;

| 89. | požaduje vyšší finanční příspěvek na kontrolu životního prostředí na chovných farmách, přípravu programů na zlepšení zdraví zvířat, zavedení úprav pro dobré životní podmínky zvířat v produkci akvakultury, vývoj veterinárních léčiv a používání alternativních surovin pro přípravu krmiv pro ryby; |
| --- | --- |

89.

požaduje vyšší finanční příspěvek na kontrolu životního prostředí na chovných farmách, přípravu programů na zlepšení zdraví zvířat, zavedení úprav pro dobré životní podmínky zvířat v produkci akvakultury, vývoj veterinárních léčiv a používání alternativních surovin pro přípravu krmiv pro ryby;

| 90. | podporuje zajištění ochrany zdraví spotřebitele a uznání výhod potravin z vodních organismů pro zdraví; |
| --- | --- |

90.

podporuje zajištění ochrany zdraví spotřebitele a uznání výhod potravin z vodních organismů pro zdraví;

Zlepšení image a řízení odvětví

| 91. | podporuje iniciativu na podporu řízení odvětví akvakultury coby prostředek zlepšení image celého odvětví a vytvoření rovných podmínek v rámci EU, které by přispěly k jeho udržitelnému rozvoji. V tomto smyslu navrhuje Komisi, aby vypracovala návod na zlepšení řízení odvětví akvakultury a rybolovu; |
| --- | --- |

91.

podporuje iniciativu na podporu řízení odvětví akvakultury coby prostředek zlepšení image celého odvětví a vytvoření rovných podmínek v rámci EU, které by přispěly k jeho udržitelnému rozvoji. V tomto smyslu navrhuje Komisi, aby vypracovala návod na zlepšení řízení odvětví akvakultury a rybolovu;

| 92. | kladně hodnotí návrh na vyvážené uplatňování právních předpisů EU s tím, že je potřeba rozšiřovat poznatky o těchto nástrojích a jejich aplikaci a rozvíjet postupy pro zjednodušení administrativy a postupů, z nichž bude vyplývat snížení administrativní zátěže; |
| --- | --- |

92.

kladně hodnotí návrh na vyvážené uplatňování právních předpisů EU s tím, že je potřeba rozšiřovat poznatky o těchto nástrojích a jejich aplikaci a rozvíjet postupy pro zjednodušení administrativy a postupů, z nichž bude vyplývat snížení administrativní zátěže;

| 93. | souhlasí s Komisí, že je třeba náležitě monitorovat aktivitu v odvětví akvakultury prostřednictvím věrohodných statistik, globálních a harmonizovaných ukazatelů a veřejné informační sítě o tržních cenách; |
| --- | --- |

93.

souhlasí s Komisí, že je třeba náležitě monitorovat aktivitu v odvětví akvakultury prostřednictvím věrohodných statistik, globálních a harmonizovaných ukazatelů a veřejné informační sítě o tržních cenách;

| 94. | navrhuje Komisi, aby součástí Evropské agentury pro kontrolu rybolovu byl úsek pro vyhodnocování a kontrolu produkcí akvakultury; |
| --- | --- |

94.

navrhuje Komisi, aby součástí Evropské agentury pro kontrolu rybolovu byl úsek pro vyhodnocování a kontrolu produkcí akvakultury;

| 95. | znovu podtrhuje význam profesionalizace a odborné přípravy pro dosažení vysoké úrovně řízení; |
| --- | --- |

95.

znovu podtrhuje význam profesionalizace a odborné přípravy pro dosažení vysoké úrovně řízení;

| 96. | je ochoten posloužit jako fórum pro šíření informací i jako garant účasti a informovanosti veřejnosti v otázkách souvisejících s akvakulturou, s cílem zlepšit, ve spolupráci s Komisí, řízení odvětví akvakultury. |
| --- | --- |

96.

je ochoten posloužit jako fórum pro šíření informací i jako garant účasti a informovanosti veřejnosti v otázkách souvisejících s akvakulturou, s cílem zlepšit, ve spolupráci s Komisí, řízení odvětví akvakultury.

V Bruselu dne 4. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/45

---

Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů – Politika v oblasti lesnictví: cíle 20/20/20

2010/C 141/09

VÝBOR REGIONŮ

| — | kladně hodnotí řadu politických činností a iniciativ EU, které v důsledku zavazují členské státy ke koordinaci prvků jejich vnitrostátní politiky v oblasti lesnictví s cíli EU; |
| --- | --- |

—

kladně hodnotí řadu politických činností a iniciativ EU, které v důsledku zavazují členské státy ke koordinaci prvků jejich vnitrostátní politiky v oblasti lesnictví s cíli EU;

| — | upozorňuje na velký, stále ne zcela využitý, potenciál odvětví lesnictví a dřevařství k uskutečnění cílů EU pro rok 2020 a domnívá se, že by měla být dále prozkoumána možnost využít příjmy ze systému obchodování s emisemi na podporu iniciativ v této oblasti; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na velký, stále ne zcela využitý, potenciál odvětví lesnictví a dřevařství k uskutečnění cílů EU pro rok 2020 a domnívá se, že by měla být dále prozkoumána možnost využít příjmy ze systému obchodování s emisemi na podporu iniciativ v této oblasti;

| — | zdůrazňuje význam podpory multifunkčního lesního hospodářství; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje význam podpory multifunkčního lesního hospodářství;

| — | velmi oceňuje iniciativy EU omezující odlesňování a degradaci lesů; upozorňuje na podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase získávané v EU, které obsahují téměř 90 % rezervoáru stopových prvků přijímaných rostlinami při asimilaci a procesu vytváření dřevní hmoty. To může vést k neúrodnosti těchto biotopů; |
| --- | --- |

—

velmi oceňuje iniciativy EU omezující odlesňování a degradaci lesů; upozorňuje na podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase získávané v EU, které obsahují téměř 90 % rezervoáru stopových prvků přijímaných rostlinami při asimilaci a procesu vytváření dřevní hmoty. To může vést k neúrodnosti těchto biotopů;

| — | plně souhlasí s podporou používání dřeva a dalších lesních produktů z udržitelně spravovaných lesů. Týká se to zejména energie a surovin; vyzývá, aby se na jednotlivých úrovních rozhodování zvážilo možné datum zavedení povinné certifikace na území EU; |
| --- | --- |

—

plně souhlasí s podporou používání dřeva a dalších lesních produktů z udržitelně spravovaných lesů. Týká se to zejména energie a surovin; vyzývá, aby se na jednotlivých úrovních rozhodování zvážilo možné datum zavedení povinné certifikace na území EU;

| — | doporučuje podporovat regiony, které provádějí udržitelnou politiku v oblasti lesnictví, jež napomáhá zmírnění změn klimatu: pobídky pro hospodářské subjekty v podobě úlev na daních, podílu na inovačních nákladech, preferenčních dohod na nákup produktů pocházejících z lesního hospodářství, technické a technologické pomoci a také podílu na nákladech vzniklých v souvislosti s ochranou životního prostředí. |
| --- | --- |

—

doporučuje podporovat regiony, které provádějí udržitelnou politiku v oblasti lesnictví, jež napomáhá zmírnění změn klimatu: pobídky pro hospodářské subjekty v podobě úlev na daních, podílu na inovačních nákladech, preferenčních dohod na nákup produktů pocházejících z lesního hospodářství, technické a technologické pomoci a také podílu na nákladech vzniklých v souvislosti s ochranou životního prostředí.

| Zpravodaj | : | pan Adam BANASZAK (PL/UEN-EA), člen sejmiku Kujavsko-pomořského vojvodství |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Adam BANASZAK (PL/UEN-EA), člen sejmiku Kujavsko-pomořského vojvodství

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Hlavní doporučení

| 1. | poznamenává, že lesy zabraňují změnám klimatu díky tomu, že ukládají více než polovinu světových zásob oxidu uhličitého do biomasy, což znamená, že jejich degradace a odlesňování území ohrožuje životní prostředí i klima. S tím je spojena naprostá nutnost provádět udržitelnou politiku v oblasti lesnictví; |
| --- | --- |

1.

poznamenává, že lesy zabraňují změnám klimatu díky tomu, že ukládají více než polovinu světových zásob oxidu uhličitého do biomasy, což znamená, že jejich degradace a odlesňování území ohrožuje životní prostředí i klima. S tím je spojena naprostá nutnost provádět udržitelnou politiku v oblasti lesnictví;

| 2. | domnívá se, že přírodní ekosystémy jsou v křehké rovnováze a rozmanitost rostlinných a živočišných druhů je zásadní pro naše zdraví a prosperitu. Původní nebo přirozená lesnatá území jsou významnými stanovišti a musejí být řízena v souladu s lesní a regionální právní úpravou. Členské státy a regiony by proto měly mít možnost se rozhodnout, že jsou proti vysazování geneticky modifikovaných stromů a rostlin; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že přírodní ekosystémy jsou v křehké rovnováze a rozmanitost rostlinných a živočišných druhů je zásadní pro naše zdraví a prosperitu. Původní nebo přirozená lesnatá území jsou významnými stanovišti a musejí být řízena v souladu s lesní a regionální právní úpravou. Členské státy a regiony by proto měly mít možnost se rozhodnout, že jsou proti vysazování geneticky modifikovaných stromů a rostlin;

| 3. | vítá podporu, kterou Evropská komise dává využití lesní biomasy k výrobě energie, a podporu této činnosti Stálým lesnickým výborem, což přináší výsledky v podobě nárůstu – i když stále příliš malého – podílu tohoto paliva na výrobě energie z obnovitelných zdrojů. Zároveň upozorňuje na podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase získávané v EU, které obsahují téměř 90 % rezervoáru stopových prvků přijímaných rostlinami při asimilaci a procesu vytváření dřevní hmoty. Příliš velký podíl může vést k neúrodnosti těchto biotopů. Je to třeba zohlednit také při výběru způsobu těžby dřeva. Na kritických lesních lokalitách již chudých na živiny by měly větve a drobné roští zůstat na místě kácení, příp. v lese; |
| --- | --- |

3.

vítá podporu, kterou Evropská komise dává využití lesní biomasy k výrobě energie, a podporu této činnosti Stálým lesnickým výborem, což přináší výsledky v podobě nárůstu – i když stále příliš malého – podílu tohoto paliva na výrobě energie z obnovitelných zdrojů. Zároveň upozorňuje na podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase získávané v EU, které obsahují téměř 90 % rezervoáru stopových prvků přijímaných rostlinami při asimilaci a procesu vytváření dřevní hmoty. Příliš velký podíl může vést k neúrodnosti těchto biotopů. Je to třeba zohlednit také při výběru způsobu těžby dřeva. Na kritických lesních lokalitách již chudých na živiny by měly větve a drobné roští zůstat na místě kácení, příp. v lese;

| 4. | upozorňuje na velký, stále ne zcela využitý, potenciál odvětví lesnictví a dřevařství k uskutečnění cílů EU pro rok 2020, konkrétně pak na možnost mnohem většího nárůstu podílu lesní biomasy jako suroviny a materiáluna výrobě energie, včetně výsadby rychle rostoucích stromů. Konstatuje, že využívání látek a energie ze dřeva působí proti změně klimatu díky ukládání uhlíku (dřevo jako zásobárna uhlíku), úspoře výrobní energie ve srovnání s jinými stavebními materiály, úspoře energie na vytápění v zimě a na chlazení v létě (dřevěné isolační látky) jako náhrada fosilních zdrojů energie při výrobě tepla a elektřiny (dřevěná paliva, tepelné využití starého dřeva). Měla by být dále prozkoumána možnost využít příjmy ze systému obchodování s emisemi na podporu těchto a dalších iniciativ; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na velký, stále ne zcela využitý, potenciál odvětví lesnictví a dřevařství k uskutečnění cílů EU pro rok 2020, konkrétně pak na možnost mnohem většího nárůstu podílu lesní biomasy jako suroviny a materiáluna výrobě energie, včetně výsadby rychle rostoucích stromů. Konstatuje, že využívání látek a energie ze dřeva působí proti změně klimatu díky ukládání uhlíku (dřevo jako zásobárna uhlíku), úspoře výrobní energie ve srovnání s jinými stavebními materiály, úspoře energie na vytápění v zimě a na chlazení v létě (dřevěné isolační látky) jako náhrada fosilních zdrojů energie při výrobě tepla a elektřiny (dřevěná paliva, tepelné využití starého dřeva). Měla by být dále prozkoumána možnost využít příjmy ze systému obchodování s emisemi na podporu těchto a dalších iniciativ;

| 5. | považuje za nezbytné zvýšení dynamiky lesního hospodářství potřebné z hlediska intenzifikace výroby stavebního dřeva, což zároveň zvyšuje produkci energetického dříví; |
| --- | --- |

5.

považuje za nezbytné zvýšení dynamiky lesního hospodářství potřebné z hlediska intenzifikace výroby stavebního dřeva, což zároveň zvyšuje produkci energetického dříví;

| 6. | vzhledem k neexistující společné politice v oblasti lesnictví kladně hodnotí přijetí akčního plánu EU pro oblast lesního hospodářství na období let 2007–2011 jako správného směru činností Evropské komise. Současně doporučuje, aby byly ihned zahájeny práce na vytvoření právního a strukturálního rámce pro meziodvětvové činnosti Evropské komise týkající se lesů, což by umožnilo koordinaci činností v této oblasti po roce 2011.Kromě akčního plánu na další roky by mohla být vytvořena koordinační instituce pro oblast lesnictví; |
| --- | --- |

6.

vzhledem k neexistující společné politice v oblasti lesnictví kladně hodnotí přijetí akčního plánu EU pro oblast lesního hospodářství na období let 2007–2011 jako správného směru činností Evropské komise. Současně doporučuje, aby byly ihned zahájeny práce na vytvoření právního a strukturálního rámce pro meziodvětvové činnosti Evropské komise týkající se lesů, což by umožnilo koordinaci činností v této oblasti po roce 2011.Kromě akčního plánu na další roky by mohla být vytvořena koordinační instituce pro oblast lesnictví;

| 7. | podporuje informování a školení vlastníků lesů, pokud jde o možnosti lesního hospodářství provozovaného v souladu se zásadami udržitelného rozvoje, a tedy zohledňujícího jak ochranu biologické rozmanitosti, tak produkci kvalitních dřevin a možnost vysazovat rychle rostoucí dřeviny využívané k energetickým účelům. Doporučuje, aby vlastníkům takových lesů byla poskytnuta dostatečná poradenská a finanční podpora; |
| --- | --- |

7.

podporuje informování a školení vlastníků lesů, pokud jde o možnosti lesního hospodářství provozovaného v souladu se zásadami udržitelného rozvoje, a tedy zohledňujícího jak ochranu biologické rozmanitosti, tak produkci kvalitních dřevin a možnost vysazovat rychle rostoucí dřeviny využívané k energetickým účelům. Doporučuje, aby vlastníkům takových lesů byla poskytnuta dostatečná poradenská a finanční podpora;

| 8. | podporuje výzkum a vědecko-výzkumné iniciativy zaměřené na moderní technologie, jež umožňují získávat a produkovat dřevo s menším dopadem na životní prostředí (také z lesní výsadby spravované za účelem získávání energetického dřeva) než při použití tradičních metod, a na metody, které snižují náklady na řízení a současně umožňují udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

8.

podporuje výzkum a vědecko-výzkumné iniciativy zaměřené na moderní technologie, jež umožňují získávat a produkovat dřevo s menším dopadem na životní prostředí (také z lesní výsadby spravované za účelem získávání energetického dřeva) než při použití tradičních metod, a na metody, které snižují náklady na řízení a současně umožňují udržitelný rozvoj;

| 9. | vítá a oceňuje výsledky práce existujících systémů dobrovolné certifikace, podporuje její zachování a doporučuje ji rozsáhle podpořit jinými nástroji včetně finančních; později certifikace přispěje i jako nástroj k dalšímu zastavení přílivu dřeva a výrobků s nelegálním původem. Navrhuje, že tento krok by měl být součástí širšího tlaku na prosazení certifikace v globálním měřítku. Doporučuje, aby v souladu s iniciativami jako FLEGT (prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví) bylo zakázáno dovážet či vlastnit dřevo nelegálně produkované v zemích mimo EU. Současně upozorňuje na to, že se právní a ekonomické podmínky certifikace a programu Natura 2000 v jednotlivých zemích a regionech podstatně liší. Dále poukazuje na to, že certifikace výrobků ze dřeva ne vždy optimálně podporuje nadřazené cíle správy chráněných území. Proto doporučuje, aby právní předpisy tyto rozdíly a požadavkyzohlednily podle zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

9.

vítá a oceňuje výsledky práce existujících systémů dobrovolné certifikace, podporuje její zachování a doporučuje ji rozsáhle podpořit jinými nástroji včetně finančních; později certifikace přispěje i jako nástroj k dalšímu zastavení přílivu dřeva a výrobků s nelegálním původem. Navrhuje, že tento krok by měl být součástí širšího tlaku na prosazení certifikace v globálním měřítku. Doporučuje, aby v souladu s iniciativami jako FLEGT (prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví) bylo zakázáno dovážet či vlastnit dřevo nelegálně produkované v zemích mimo EU. Současně upozorňuje na to, že se právní a ekonomické podmínky certifikace a programu Natura 2000 v jednotlivých zemích a regionech podstatně liší. Dále poukazuje na to, že certifikace výrobků ze dřeva ne vždy optimálně podporuje nadřazené cíle správy chráněných území. Proto doporučuje, aby právní předpisy tyto rozdíly a požadavkyzohlednily podle zásad subsidiarity a proporcionality;

| 10. | zdůrazňuje význam podpory multifunkčního lesního hospodářství, protože kromě základních úkolů souvisejících s produkcí dřeva mají lesy i jiné nevýrobní funkce značného lesnického a hospodářského významu, jsou to například: turistika, ochranná a rekreační funkce, myslivost, široce chápané využívání lesního podrostu a získávání specifických produktů (pryskyřice, tříslové kůry, korku atd.). Zvýšení hospodářského významu těchto nevýrobních funkcí spolu s rozšířením biologické rozmanitosti lokalit má kladný vliv na rozvoj venkovských oblastí; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje význam podpory multifunkčního lesního hospodářství, protože kromě základních úkolů souvisejících s produkcí dřeva mají lesy i jiné nevýrobní funkce značného lesnického a hospodářského významu, jsou to například: turistika, ochranná a rekreační funkce, myslivost, široce chápané využívání lesního podrostu a získávání specifických produktů (pryskyřice, tříslové kůry, korku atd.). Zvýšení hospodářského významu těchto nevýrobních funkcí spolu s rozšířením biologické rozmanitosti lokalit má kladný vliv na rozvoj venkovských oblastí;

| 11. | upozorňuje na to, že je nutné, aby se místní a regionální orgány účastnily rozhodování o politice EU v oblasti lesnictví; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na to, že je nutné, aby se místní a regionální orgány účastnily rozhodování o politice EU v oblasti lesnictví;

Nejúčinnější způsoby získávání biomasy k energetickým účelům

| 12. | doporučuje, aby se na úrovni EU rozhodně zvýšila podpora vysazování rychle rostoucích lesních stromů, pěstovaných v souladu s environmentálně udržitelnými metodami k energetickým účelům, což povede k aktivizaci venkovských oblastí, vytvoří doplňkový trh práce a bude činitelem hospodářského rozvoje mikroregionu; |
| --- | --- |

12.

doporučuje, aby se na úrovni EU rozhodně zvýšila podpora vysazování rychle rostoucích lesních stromů, pěstovaných v souladu s environmentálně udržitelnými metodami k energetickým účelům, což povede k aktivizaci venkovských oblastí, vytvoří doplňkový trh práce a bude činitelem hospodářského rozvoje mikroregionu;

| 13. | s ohledem na cíl 20/20/20 je nutné klást důraz na to, aby se všechny členské státy široce podílely na dodržování využívání biomasy k energetickým účelům tak, aby se dosáhlo plánovaného podílu energie z obnovitelných zdrojů na celkové výrobě energie; nicméně zdůrazňuje, že rozvoj energie ze dřeva by měl být rovněž v zájmu území, a to jak z hlediska nabídky paliva (specifická správa lesů v závislosti na charakteristikách území), tak poptávky (povzbuzení místního trhu s palivovým dřevem prostřednictvím veřejných a soukromých provozovatelů v území); |
| --- | --- |

13.

s ohledem na cíl 20/20/20 je nutné klást důraz na to, aby se všechny členské státy široce podílely na dodržování využívání biomasy k energetickým účelům tak, aby se dosáhlo plánovaného podílu energie z obnovitelných zdrojů na celkové výrobě energie; nicméně zdůrazňuje, že rozvoj energie ze dřeva by měl být rovněž v zájmu území, a to jak z hlediska nabídky paliva (specifická správa lesů v závislosti na charakteristikách území), tak poptávky (povzbuzení místního trhu s palivovým dřevem prostřednictvím veřejných a soukromých provozovatelů v území);

| 14. | doporučuje dále podněcovat využívání lesní biomasy k výrobě energie s podporou Stálého lesnického výboru, navrhuje však, aby byla učiněna opatření, která omezí podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase; |
| --- | --- |

14.

doporučuje dále podněcovat využívání lesní biomasy k výrobě energie s podporou Stálého lesnického výboru, navrhuje však, aby byla učiněna opatření, která omezí podíl drobného roští a zelené dřevní hmoty na biomase;

| 15. | upozorňuje na to, že zájem o výrobu a využívání bioenergie z dřevní hmoty bude záviset na hospodářských podmínkách v členských státech, např. zdanění, a výši dotací na propagaci využívání dřevěného paliva a na způsobu zaměření této podpory. Tato podpora pomůže urychlit další rozvoj venkovských oblastí a povede k udržitelnému rozvoji přírodního prostředí na daném území. Apeluje na členské státy, aby ve své daňové politice nezaváděly nevýhodnější postavení biopaliv vůči fosilním palivům; |
| --- | --- |

15.

upozorňuje na to, že zájem o výrobu a využívání bioenergie z dřevní hmoty bude záviset na hospodářských podmínkách v členských státech, např. zdanění, a výši dotací na propagaci využívání dřevěného paliva a na způsobu zaměření této podpory. Tato podpora pomůže urychlit další rozvoj venkovských oblastí a povede k udržitelnému rozvoji přírodního prostředí na daném území. Apeluje na členské státy, aby ve své daňové politice nezaváděly nevýhodnější postavení biopaliv vůči fosilním palivům;

Navrhované směry činností v souvislosti s Akčním plánem na období let 2007–2011

| 16. | velmi oceňuje iniciativy EU omezující odlesňování a degradaci lesů, jelikož tyto iniciativy zabraňují změnám klimatu a zmenšování oblastí, které se podílejí na fixaci oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

16.

velmi oceňuje iniciativy EU omezující odlesňování a degradaci lesů, jelikož tyto iniciativy zabraňují změnám klimatu a zmenšování oblastí, které se podílejí na fixaci oxidu uhličitého;

| 17. | s uspokojením pozoruje výsledky monitoringu lesů prováděného v zájmu jejich ochrany, jelikož stav těchto lesů a jejich vitalita zaručují vysokou míru pohlcování skleníkových plynů a stabilizaci klimatu; |
| --- | --- |

17.

s uspokojením pozoruje výsledky monitoringu lesů prováděného v zájmu jejich ochrany, jelikož stav těchto lesů a jejich vitalita zaručují vysokou míru pohlcování skleníkových plynů a stabilizaci klimatu;

| 18. | upozorňuje na stále lepší správu lesů v některých členských státech, v nichž se dodržuje hospodaření v rámci udržitelného rozvoje a zároveň i multifunkčnost lesů, přičemž se mimo jiné předchází požárům, a pro potřeby bioenergie se přiměřeným způsobem odstraňuje mrtvá organická hmota, a přitom se zohledňují zásady vyplývající z certifikací a programu Natura 2000; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na stále lepší správu lesů v některých členských státech, v nichž se dodržuje hospodaření v rámci udržitelného rozvoje a zároveň i multifunkčnost lesů, přičemž se mimo jiné předchází požárům, a pro potřeby bioenergie se přiměřeným způsobem odstraňuje mrtvá organická hmota, a přitom se zohledňují zásady vyplývající z certifikací a programu Natura 2000;

| 19. | kladně hodnotí řadu politických činností a iniciativ EU, které v důsledku zavazují členské státy ke koordinaci prvků jejich vnitrostátní politiky v oblasti lesnictví s cíli EU; |
| --- | --- |

19.

kladně hodnotí řadu politických činností a iniciativ EU, které v důsledku zavazují členské státy ke koordinaci prvků jejich vnitrostátní politiky v oblasti lesnictví s cíli EU;

| 20. | vzhledem k tomu, že větší zalesnění zvyšuje pohlcování oxidu uhličitého a v důsledku toho má příznivý vliv na stabilizaci klimatu, doporučuje Výbor regionů také, aby se v rámci politiky pro rozvoj venkova navýšily finanční prostředky určené na údržbu a zkvalitnění stávajících lesních porostů, na zalesňování půdy a příslušnou údržbu kultur. V této souvislosti trvá na tom, aby tato podpora byla vázána na podmínku, že tím nedojde ke zhoršení biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

20.

vzhledem k tomu, že větší zalesnění zvyšuje pohlcování oxidu uhličitého a v důsledku toho má příznivý vliv na stabilizaci klimatu, doporučuje Výbor regionů také, aby se v rámci politiky pro rozvoj venkova navýšily finanční prostředky určené na údržbu a zkvalitnění stávajících lesních porostů, na zalesňování půdy a příslušnou údržbu kultur. V této souvislosti trvá na tom, aby tato podpora byla vázána na podmínku, že tím nedojde ke zhoršení biologické rozmanitosti;

| 21. | je si vědom toho, že v jistých státech či regionech EU jsou hlavní hrozbou pro zachování jejich lesních ekosystémů tvořených lesy a podrostem lesní požáry, které jsou vedle nepříznivých klimatických podmínek způsobovány i nadměrným hromaděním hořlavého materiálu z důvodu špatného využívání či opouštění lesních území kvůli malé ziskovosti, což způsobuje, že vzniklé požáry mají větší intenzitu a prudkost a je mnohem náročnější je uhasit. Je nutné podporovat a podněcovat preventivní lesní hospodaření, které by zvyšovalo odolnost lesních porostů vůči šíření ohně, a to prostřednictvím opatření na snižování objemu a úpravu dřevní hmoty a na vytváření a údržbu protipožárních pruhů. Biomasa vzniklá z těchto opatření musí být určena k výrobě energie z udržitelných zdrojů, čímž bude přispěno ke snížení emisí CO2; |
| --- | --- |

21.

je si vědom toho, že v jistých státech či regionech EU jsou hlavní hrozbou pro zachování jejich lesních ekosystémů tvořených lesy a podrostem lesní požáry, které jsou vedle nepříznivých klimatických podmínek způsobovány i nadměrným hromaděním hořlavého materiálu z důvodu špatného využívání či opouštění lesních území kvůli malé ziskovosti, což způsobuje, že vzniklé požáry mají větší intenzitu a prudkost a je mnohem náročnější je uhasit. Je nutné podporovat a podněcovat preventivní lesní hospodaření, které by zvyšovalo odolnost lesních porostů vůči šíření ohně, a to prostřednictvím opatření na snižování objemu a úpravu dřevní hmoty a na vytváření a údržbu protipožárních pruhů. Biomasa vzniklá z těchto opatření musí být určena k výrobě energie z udržitelných zdrojů, čímž bude přispěno ke snížení emisí CO2;

| 22. | na základě dosavadních zkušeností s monitorováním škod v lesích způsobených požáry, zvyšováním množství škodlivého hmyzu, patogenních hub nebo negativního vlivu povodní, čímž dochází ke zhoršování zdravotního stavu a životnosti lesů, se domnívá, že je třeba vyzvat členské státy k dalšímu rozvoji monitorovací sítě; |
| --- | --- |

22.

na základě dosavadních zkušeností s monitorováním škod v lesích způsobených požáry, zvyšováním množství škodlivého hmyzu, patogenních hub nebo negativního vlivu povodní, čímž dochází ke zhoršování zdravotního stavu a životnosti lesů, se domnívá, že je třeba vyzvat členské státy k dalšímu rozvoji monitorovací sítě;

| 23. | doporučuje podporovat členské státy a regiony, které provádějí udržitelnou politiku v oblasti lesnictví, jež napomáhá zmírnění změn klimatu. Je třeba preferovat vnitrostátní, regionální a místní iniciativy zaměřené na zavádění pobídek pro hospodářské subjekty v podobě úlev na daních, podílu na inovačních nákladech, preferenčních dohod na nákup produktů pocházejících z lesního hospodářství, technické a technologické pomoci a také podílu na nákladech vzniklých v souvislosti s ochranou životního prostředí; |
| --- | --- |

23.

doporučuje podporovat členské státy a regiony, které provádějí udržitelnou politiku v oblasti lesnictví, jež napomáhá zmírnění změn klimatu. Je třeba preferovat vnitrostátní, regionální a místní iniciativy zaměřené na zavádění pobídek pro hospodářské subjekty v podobě úlev na daních, podílu na inovačních nákladech, preferenčních dohod na nákup produktů pocházejících z lesního hospodářství, technické a technologické pomoci a také podílu na nákladech vzniklých v souvislosti s ochranou životního prostředí;

| 24. | doporučuje rozsáhle a především ve stavebnictví propagovat výrobky z dřevní suroviny, která zaručuje prodloužené skladování uhlíku pohlceného během asimilace oxidu uhličitého porostem; |
| --- | --- |

24.

doporučuje rozsáhle a především ve stavebnictví propagovat výrobky z dřevní suroviny, která zaručuje prodloužené skladování uhlíku pohlceného během asimilace oxidu uhličitého porostem;

| 25. | zdůrazňuje, jak již oznámil dříve, že je zapotřebí, aby na mezinárodní úrovni a na úrovni EU, jednotlivých zemí, regionů a obcí existoval dobře koordinovaný meziodvětvový politický přístup, jenž by patřičně zohlednil vývoj globální situace a jehož cílem by bylo zajistit skutečně udržitelnou správu lesních zdrojů, která by spojovala strategii zmírnění změn klimatu s činnostmi určenými k přizpůsobení se této změně. Proto žádá, aby EU v mezinárodní komunitě hrála významnější roli a naléhá na členské státy, aby vynaložily úsilí na splnění svých závazků v oblasti zmírňování změn klimatu definovaných v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Kjótského protokolu a s podporou přizpůsobení se vlivům změn klimatu (6. základní činnost akčního plánu na období 2007–2011); je potěšen, že Evropská komise navrhuje zřízení celosvětového mechanismu pro uhlík z lesnictví (GFCM) v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, který bude založený na systému stálého financování, a navrhuje, aby byla vyčleněna významná část výnosů z prodeje na dražbu kvót v rámci systému pro obchodování s emisemi skleníkových plynů na boj proti odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, jak již oznámil dříve, že je zapotřebí, aby na mezinárodní úrovni a na úrovni EU, jednotlivých zemí, regionů a obcí existoval dobře koordinovaný meziodvětvový politický přístup, jenž by patřičně zohlednil vývoj globální situace a jehož cílem by bylo zajistit skutečně udržitelnou správu lesních zdrojů, která by spojovala strategii zmírnění změn klimatu s činnostmi určenými k přizpůsobení se této změně. Proto žádá, aby EU v mezinárodní komunitě hrála významnější roli a naléhá na členské státy, aby vynaložily úsilí na splnění svých závazků v oblasti zmírňování změn klimatu definovaných v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Kjótského protokolu a s podporou přizpůsobení se vlivům změn klimatu (6. základní činnost akčního plánu na období 2007–2011); je potěšen, že Evropská komise navrhuje zřízení celosvětového mechanismu pro uhlík z lesnictví (GFCM) v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, který bude založený na systému stálého financování, a navrhuje, aby byla vyčleněna významná část výnosů z prodeje na dražbu kvót v rámci systému pro obchodování s emisemi skleníkových plynů na boj proti odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích;

| 26. | poukazuje na nezbytnost další podpory politiky v oblasti lesnictví, jelikož je úzce propojena s cílem zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020 a se snížením množství oxidu uhličitého, na což má vliv velká rozloha lesů dosahující téměř 35 % rozlohy Evropy; za účelem dosažení této energetické účinnosti bude nutné podporovat tepelné využívání biomasy a jeho upřednostňování před výrobou elektřiny. K tomu bude nutné toto využívání začlenit do globálních posouzení energetické situace, jelikož se jedná o nejúčinnější využívání biomasy; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na nezbytnost další podpory politiky v oblasti lesnictví, jelikož je úzce propojena s cílem zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020 a se snížením množství oxidu uhličitého, na což má vliv velká rozloha lesů dosahující téměř 35 % rozlohy Evropy; za účelem dosažení této energetické účinnosti bude nutné podporovat tepelné využívání biomasy a jeho upřednostňování před výrobou elektřiny. K tomu bude nutné toto využívání začlenit do globálních posouzení energetické situace, jelikož se jedná o nejúčinnější využívání biomasy;

| 27. | upozorňuje na to, že je nutné provádět další činnosti omezující růst biotických a abiotických škod v lesích, včetně škod způsobených lidmi, což bylo zohledněno v akčním plánu na období let 2007–2011; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje na to, že je nutné provádět další činnosti omezující růst biotických a abiotických škod v lesích, včetně škod způsobených lidmi, což bylo zohledněno v akčním plánu na období let 2007–2011;

| 28. | konstatuje, že funguje řada osvědčených postupů zavedených EU, jež je třeba dále rozvíjet a zapojit do diskusí a hledání nových nápadů experty z jednotlivých zemí, zejména těch, kde je nejlepší lesní hospodářství, a zástupce místních a regionálních orgánů z míst, kde toto odvětví hospodářství má zásadní význam; |
| --- | --- |

28.

konstatuje, že funguje řada osvědčených postupů zavedených EU, jež je třeba dále rozvíjet a zapojit do diskusí a hledání nových nápadů experty z jednotlivých zemí, zejména těch, kde je nejlepší lesní hospodářství, a zástupce místních a regionálních orgánů z míst, kde toto odvětví hospodářství má zásadní význam;

| 29. | je si vědom důležité role zveřejňování problémů lesnictví celé Evropy a poukazování na ně, včetně role EU prostřednictvím ministerské konference o ochraně lesů v Evropě (MCPFE), a doporučuje upevnění spolupráce s touto institucí; |
| --- | --- |

29.

je si vědom důležité role zveřejňování problémů lesnictví celé Evropy a poukazování na ně, včetně role EU prostřednictvím ministerské konference o ochraně lesů v Evropě (MCPFE), a doporučuje upevnění spolupráce s touto institucí;

| 30. | doporučuje, aby byly zahájeny práce na vytvoření právního a strukturálního rámce meziodvětvových činností Evropské komise, které umožní koordinaci činností evropské politiky v oblasti lesnictví, což bude mít rozhodující význam po ukončení akčního plánu na období let 2007–2011; |
| --- | --- |

30.

doporučuje, aby byly zahájeny práce na vytvoření právního a strukturálního rámce meziodvětvových činností Evropské komise, které umožní koordinaci činností evropské politiky v oblasti lesnictví, což bude mít rozhodující význam po ukončení akčního plánu na období let 2007–2011;

| 31. | vzhledem k meziodvětvovému charakteru problémů v oblasti lesnictví doporučuje, aby byly zahájeny práce na vytvoření instituce odpovědné za politiku EU v oblasti lesnictví a na vybavení této instituce nezbytnými finančními nástroji; |
| --- | --- |

31.

vzhledem k meziodvětvovému charakteru problémů v oblasti lesnictví doporučuje, aby byly zahájeny práce na vytvoření instituce odpovědné za politiku EU v oblasti lesnictví a na vybavení této instituce nezbytnými finančními nástroji;

Uskutečňování stanovených úkolů pomocí vzdělávání

| 32. | souhlasí s podporou vzdělávacích a informačních činností v oblasti ochrany životního prostředí, i když se domnívá, že výsledky zvyšování veřejného povědomí, pokud jde o výhody plynoucí z udržitelného lesního hospodářství, jsou stále nedostačující, a proto veřejnost v EU zcela nechápe výhody, které z toho plynou pro rozvoj venkovských oblastí; |
| --- | --- |

32.

souhlasí s podporou vzdělávacích a informačních činností v oblasti ochrany životního prostředí, i když se domnívá, že výsledky zvyšování veřejného povědomí, pokud jde o výhody plynoucí z udržitelného lesního hospodářství, jsou stále nedostačující, a proto veřejnost v EU zcela nechápe výhody, které z toho plynou pro rozvoj venkovských oblastí;

| 33. | doporučuje, aby se zvýšila podpora vzdělávacích a informačních činností, zejména pro majitele, ale i pro správce lesů, v oblasti udržitelného lesního hospodářství a podílu lesní biomasy na dosažení priorit 20/20/20; |
| --- | --- |

33.

doporučuje, aby se zvýšila podpora vzdělávacích a informačních činností, zejména pro majitele, ale i pro správce lesů, v oblasti udržitelného lesního hospodářství a podílu lesní biomasy na dosažení priorit 20/20/20;

Vědecká podpora jako základní podmínka splnění stanovených cílů

| 34. | věda a lesní hospodářství mají klíčový význam pro přizpůsobení se změnám klimatu pomocí změny činností přímo souvisejících s pěstováním lesa, při němž se přizpůsobují vhodné druhy dané lokalitě a obnovují se druhy lesů, které zajišťují větší pružnost ohledně změn klimatu. Obzvláště mohou být lesy v horách významně ovlivněny ve své ochranné funkci proti přírodním nebezpečím; |
| --- | --- |

34.

věda a lesní hospodářství mají klíčový význam pro přizpůsobení se změnám klimatu pomocí změny činností přímo souvisejících s pěstováním lesa, při němž se přizpůsobují vhodné druhy dané lokalitě a obnovují se druhy lesů, které zajišťují větší pružnost ohledně změn klimatu. Obzvláště mohou být lesy v horách významně ovlivněny ve své ochranné funkci proti přírodním nebezpečím;

| 35. | podporuje vědecko-výzkumné iniciativy zkoumající energetické možnosti jednotlivých druhů stromů a způsoby jejich vysazování, přizpůsobivost různým klimatickým a geografickým podmínkám a genetické šlechtění, díky nimž lze dosáhnout velký nárůst lesní biomasy využívané jak k energetickým účelům, tak v rámci produkce stavebního dřeva, což umožňuje zvýšit produkci určenou k oběma účelům. Zároveň je však také třeba systematicky zkoumat a odhadovat ekologické dopady; |
| --- | --- |

35.

podporuje vědecko-výzkumné iniciativy zkoumající energetické možnosti jednotlivých druhů stromů a způsoby jejich vysazování, přizpůsobivost různým klimatickým a geografickým podmínkám a genetické šlechtění, díky nimž lze dosáhnout velký nárůst lesní biomasy využívané jak k energetickým účelům, tak v rámci produkce stavebního dřeva, což umožňuje zvýšit produkci určenou k oběma účelům. Zároveň je však také třeba systematicky zkoumat a odhadovat ekologické dopady;

Certifikace jako součást udržitelného lesního hospodářství

| 36. | plně souhlasí s podporou používání dřeva a dalších lesních produktů z udržitelně spravovaných lesů. Týká se to zejména energie a surovin. Zároveň podporuje certifikace zaručující správnou správu lesních oblastí a předcházení zavádění dřeva neznámého původu na trh, ale rovněž zdůrazňuje řídící úlohu, kterou mohou hrát místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

36.

plně souhlasí s podporou používání dřeva a dalších lesních produktů z udržitelně spravovaných lesů. Týká se to zejména energie a surovin. Zároveň podporuje certifikace zaručující správnou správu lesních oblastí a předcházení zavádění dřeva neznámého původu na trh, ale rovněž zdůrazňuje řídící úlohu, kterou mohou hrát místní a regionální orgány;

| 37. | podporuje prosazování globální certifikace dřeva a produktů ze dřeva, jako např. iniciativy FLEGT (pokud se opírají o stávající certifikační systémy PEFC nebo FSC) v boji proti nelegálnímu kácení lesů a další iniciativy zaměřené na uzavření dohody bojující proti tomuto jevu, jež přispějí, přihlédneme-li k preferování výrobků pocházejících z certifikovaných subjektů, k účinnému zastavení přílivu dřeva a výrobků nelegálního původu; |
| --- | --- |

37.

podporuje prosazování globální certifikace dřeva a produktů ze dřeva, jako např. iniciativy FLEGT (pokud se opírají o stávající certifikační systémy PEFC nebo FSC) v boji proti nelegálnímu kácení lesů a další iniciativy zaměřené na uzavření dohody bojující proti tomuto jevu, jež přispějí, přihlédneme-li k preferování výrobků pocházejících z certifikovaných subjektů, k účinnému zastavení přílivu dřeva a výrobků nelegálního původu;

| 38. | vyzývá, aby se na jednotlivých úrovních rozhodování zvážilo možné datum zavedení povinné certifikace na území EU; |
| --- | --- |

38.

vyzývá, aby se na jednotlivých úrovních rozhodování zvážilo možné datum zavedení povinné certifikace na území EU;

Hospodářské činnosti související s biologickou rozmanitostí a multifunkčností lesů

| 39. | s ohledem na to, že nárůst biologické rozmanitosti zvyšuje odolnost lesů, díky čemuž umožňuje mnohem větší využití potenciálních možností lokalit, upozorňuje na preferování činností jdoucích tímto směrem (zvyšování biologické rozmanitosti), přičemž je vždy třeba mít na paměti multifunkčnost lesů a jejich udržitelný rozvoj, za tímto účelem navrhuje, aby byly nové výsadby spravovány v souladu se zásadami udržitelného životního prostředí, jež zabezpečí ochranu půdy, flóry a fauny; |
| --- | --- |

39.

s ohledem na to, že nárůst biologické rozmanitosti zvyšuje odolnost lesů, díky čemuž umožňuje mnohem větší využití potenciálních možností lokalit, upozorňuje na preferování činností jdoucích tímto směrem (zvyšování biologické rozmanitosti), přičemž je vždy třeba mít na paměti multifunkčnost lesů a jejich udržitelný rozvoj, za tímto účelem navrhuje, aby byly nové výsadby spravovány v souladu se zásadami udržitelného životního prostředí, jež zabezpečí ochranu půdy, flóry a fauny;

| 40. | zdůrazňuje, že lesy zabraňují změnám klimatu, mimo jiné díky multifunkčnímu hospodářství, a ukládají 77 % světových zásob oxidu uhličitého do biomasy, čímž hrají důležitou roli v globálním oběhu uhlíku a současně regulují biologické cykly a chrání půdu a vodu, a proto bez mimořádné pozornosti, která jim bude věnována, nebude dosaženo žádných ekologických cílů; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že lesy zabraňují změnám klimatu, mimo jiné díky multifunkčnímu hospodářství, a ukládají 77 % světových zásob oxidu uhličitého do biomasy, čímž hrají důležitou roli v globálním oběhu uhlíku a současně regulují biologické cykly a chrání půdu a vodu, a proto bez mimořádné pozornosti, která jim bude věnována, nebude dosaženo žádných ekologických cílů;

| 41. | vyzývá společně členské státy a Evropskou unii, aby využily mezinárodní rok lesů 2011 jako příležitost ke kvantitativnímu skoku v odvětví lesnictví a dřevařství. |
| --- | --- |

41.

vyzývá společně členské státy a Evropskou unii, aby využily mezinárodní rok lesů 2011 jako příležitost ke kvantitativnímu skoku v odvětví lesnictví a dřevařství.

V Bruselu dne 4. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

82. plenární zasedání ve dnech 3.–4. prosince 2009

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/50

---

Stanovisko Výboru regionů – „Boj proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii“ a „Prevence obchodování s lidmi, boj proti němu a ochrana obětí“

2010/C 141/10

VÝBOR REGIONŮ

| — | sdílí názor, že pohlavní zneužívání a vykořisťování dětí a dětská pornografie, uvážené v kontextu obchodování s lidmi spojeného s dalšími formami vykořisťování, jako je žebrání, zapojení do sítí drobného zločinu či vyjímání orgánů, jsou závažná porušení lidských práv a zejména práva na lidskou důstojnost a práv dítěte a vyžadují nekompromisní společný postup EU |
| --- | --- |

—

sdílí názor, že pohlavní zneužívání a vykořisťování dětí a dětská pornografie, uvážené v kontextu obchodování s lidmi spojeného s dalšími formami vykořisťování, jako je žebrání, zapojení do sítí drobného zločinu či vyjímání orgánů, jsou závažná porušení lidských práv a zejména práva na lidskou důstojnost a práv dítěte a vyžadují nekompromisní společný postup EU

| — | je si vědom skutečnosti, že pornografická vyobrazení pohlavního zneužívání dětí a jiné formy pohlavního vykořisťování dětí stále narůstají a šíří se využíváním nových technologií, a také toho, že opatření pro řešení tohoto problému nebyla dostatečně rychlá a účinná. Proto je nutné na tento jev adekvátně reagovat na všech úrovních, a to i v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností příslušných agenturních pracovníků na místní a regionální úrovni, aby se napomohlo k odhalování a prevenci těchto činností; |
| --- | --- |

—

je si vědom skutečnosti, že pornografická vyobrazení pohlavního zneužívání dětí a jiné formy pohlavního vykořisťování dětí stále narůstají a šíří se využíváním nových technologií, a také toho, že opatření pro řešení tohoto problému nebyla dostatečně rychlá a účinná. Proto je nutné na tento jev adekvátně reagovat na všech úrovních, a to i v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností příslušných agenturních pracovníků na místní a regionální úrovni, aby se napomohlo k odhalování a prevenci těchto činností;

| — | souhlasí s tím, že sankce by měly být účinné, odrazující a přiměřené závažnosti trestného činu a měly by přispívat k větší efektivitě vyšetřování a trestního stíhání a ke zlepšení mezinárodní spolupráce v oblasti soudnictví a prosazování práva. |
| --- | --- |

—

souhlasí s tím, že sankce by měly být účinné, odrazující a přiměřené závažnosti trestného činu a měly by přispívat k větší efektivitě vyšetřování a trestního stíhání a ke zlepšení mezinárodní spolupráce v oblasti soudnictví a prosazování práva.

| — | schvaluje záměr, že závažné trestné činy, jakými jsou pohlavní vykořisťování dětí, dětská pornografie a další formy vykořisťování dětí související s obchodováním s lidmi, vyžadují komplexní přístup zahrnující stíhání pachatelů trestných činů, ochranu dětských obětí, předcházení tomuto jevu a monitorování, včetně osvětových kampaní a výchovných opatření. |
| --- | --- |

—

schvaluje záměr, že závažné trestné činy, jakými jsou pohlavní vykořisťování dětí, dětská pornografie a další formy vykořisťování dětí související s obchodováním s lidmi, vyžadují komplexní přístup zahrnující stíhání pachatelů trestných činů, ochranu dětských obětí, předcházení tomuto jevu a monitorování, včetně osvětových kampaní a výchovných opatření.

| — | připomíná, že obchodování s lidmi je problémem jak globálním, tak i místním; je proto nezbytně nutné, aby byly místní orgány při boji proti němu v popředí. Politiky pro prosazování práva a stíhání obchodování s lidmi mohou být účinné jen za rozsáhlé spolupráce, do níž se zapojí všechny úrovně správy, organizace zaměstnavatelů, soukromý sektor, odbory a nevládní organizace; |
| --- | --- |

—

připomíná, že obchodování s lidmi je problémem jak globálním, tak i místním; je proto nezbytně nutné, aby byly místní orgány při boji proti němu v popředí. Politiky pro prosazování práva a stíhání obchodování s lidmi mohou být účinné jen za rozsáhlé spolupráce, do níž se zapojí všechny úrovně správy, organizace zaměstnavatelů, soukromý sektor, odbory a nevládní organizace;

| Zpravodaj | : | pan Ján ORAVEC (SK/ELS), primátor města Štúrovo |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Ján ORAVEC (SK/ELS), primátor města Štúrovo

Odkazy:

Návrh rámcového rozhodnutí Rady o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterým se zrušuje rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV

KOM(2009) 135 v konečném znění

Návrh rámcového rozhodnutí Rady o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, kterým se zrušuje rámcové rozhodnutí 2002/629/SVV

KOM(2009) 136 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | sdílí názor, že pohlavní zneužívání a vykořisťování dětí a dětská pornografie, uvážené v kontextu obchodování s lidmi spojeného s dalšími formami vykořisťování, jako je žebrání, zapojení do sítí drobného zločinu či vyjímání orgánů, jsou závažná porušení lidských práv a zejména práva na lidskou důstojnost (článek 1 Listiny základních práv) a práv dítěte (článek 24 Listiny základních práv a newyorská Úmluva o právech dítěte z roku 1989) a vyžadují nekompromisní společný postup EU; |
| --- | --- |

1.

sdílí názor, že pohlavní zneužívání a vykořisťování dětí a dětská pornografie, uvážené v kontextu obchodování s lidmi spojeného s dalšími formami vykořisťování, jako je žebrání, zapojení do sítí drobného zločinu či vyjímání orgánů, jsou závažná porušení lidských práv a zejména práva na lidskou důstojnost (článek 1 Listiny základních práv) a práv dítěte (článek 24 Listiny základních práv a newyorská Úmluva o právech dítěte z roku 1989) a vyžadují nekompromisní společný postup EU;

| 2. | zdůrazňuje, že místní a regionální úroveň je občanům nejblíže, a tak může být prvním kontaktním místem pro oběti pohlavního zneužívání. Lepší rozdělování zdrojů napomůže vedle strategií pro boj proti tomuto jevu i ucelenějšímu zapojení politiky; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že místní a regionální úroveň je občanům nejblíže, a tak může být prvním kontaktním místem pro oběti pohlavního zneužívání. Lepší rozdělování zdrojů napomůže vedle strategií pro boj proti tomuto jevu i ucelenějšímu zapojení politiky;

| 3. | je si vědom skutečnosti, že pornografická vyobrazení pohlavního zneužívání dětí a jiné formy pohlavního vykořisťování dětí stále narůstají a šíří se využíváním nových technologií, a také toho, že opatření pro řešení tohoto problému nebyla dostatečně rychlá a účinná. Proto je nutné na tento jev adekvátně reagovat na všech úrovních, a to i v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností příslušných agenturních pracovníků na místní a regionální úrovni, aby se napomohlo k odhalování a prevenci těchto činností; |
| --- | --- |

3.

je si vědom skutečnosti, že pornografická vyobrazení pohlavního zneužívání dětí a jiné formy pohlavního vykořisťování dětí stále narůstají a šíří se využíváním nových technologií, a také toho, že opatření pro řešení tohoto problému nebyla dostatečně rychlá a účinná. Proto je nutné na tento jev adekvátně reagovat na všech úrovních, a to i v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností příslušných agenturních pracovníků na místní a regionální úrovni, aby se napomohlo k odhalování a prevenci těchto činností;

| 4. | rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV o boji proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii, což jsou jevy se značným přeshraničním dosahem, sbližuje právní předpisy členských států tím, že činí trestnými nejzávažnější formy pohlavního zneužívání a vykořisťování dětí, rozšiřuje vnitrostátní soudní příslušnost a stanovuje minimální pomoc obětem i po vynesení rozsudku; |
| --- | --- |

4.

rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV o boji proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii, což jsou jevy se značným přeshraničním dosahem, sbližuje právní předpisy členských států tím, že činí trestnými nejzávažnější formy pohlavního zneužívání a vykořisťování dětí, rozšiřuje vnitrostátní soudní příslušnost a stanovuje minimální pomoc obětem i po vynesení rozsudku;

| 5. | domnívá se, že Opční protokol k Úmluvě OSN o právech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie a zejména Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před pohlavním vykořisťováním a zneužíváním představují významné kroky v procesu posilování mezinárodní spolupráce v této oblasti. Vyzývá proto členské státy, aby postupovaly aktivněji v procesu ratifikace Úmluvy Rady Evropy; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že Opční protokol k Úmluvě OSN o právech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie a zejména Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před pohlavním vykořisťováním a zneužíváním představují významné kroky v procesu posilování mezinárodní spolupráce v této oblasti. Vyzývá proto členské státy, aby postupovaly aktivněji v procesu ratifikace Úmluvy Rady Evropy;

| 6. | schvaluje záměr, že závažné trestné činy, jakými jsou pohlavní vykořisťování dětí, dětská pornografie a další formy vykořisťování dětí související s obchodováním s lidmi, vyžadují komplexní přístup zahrnující stíhání pachatelů trestných činů, ochranu dětských obětí, předcházení tomuto jevu a monitorování, včetně osvětových kampaní a výchovných opatření. Všechna opatření zaměřená na boj proti těmto trestným činům je třeba provádět v nejlepším zájmu dítěte a při dodržování jeho práv. Rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV je třeba nahradit novým nástrojem, který poskytne takový ucelený právní rámec, aby bylo dosaženo požadovaného účelu, a zabezpečí ochranu dětí ve všech členských státech před pachateli ze všech členských států; |
| --- | --- |

6.

schvaluje záměr, že závažné trestné činy, jakými jsou pohlavní vykořisťování dětí, dětská pornografie a další formy vykořisťování dětí související s obchodováním s lidmi, vyžadují komplexní přístup zahrnující stíhání pachatelů trestných činů, ochranu dětských obětí, předcházení tomuto jevu a monitorování, včetně osvětových kampaní a výchovných opatření. Všechna opatření zaměřená na boj proti těmto trestným činům je třeba provádět v nejlepším zájmu dítěte a při dodržování jeho práv. Rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV je třeba nahradit novým nástrojem, který poskytne takový ucelený právní rámec, aby bylo dosaženo požadovaného účelu, a zabezpečí ochranu dětí ve všech členských státech před pachateli ze všech členských států;

| 7. | podporuje názor, že závažné formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí by měly podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím. Jedná se zejména o nové formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování umožněné využíváním informačních technologií. Rovněž definice dětské pornografie by měla být upřesněna a měla by se přiblížit definicím obsaženým v mezinárodních nástrojích. Je nutné sblížení procesních pravidel, aby se postupovalo stejně vůči pachatelům, a hlavně aby se zabránilo zbytečným průtahům, které mohou výchovný účinek trestu snížit; |
| --- | --- |

7.

podporuje názor, že závažné formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí by měly podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím. Jedná se zejména o nové formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování umožněné využíváním informačních technologií. Rovněž definice dětské pornografie by měla být upřesněna a měla by se přiblížit definicím obsaženým v mezinárodních nástrojích. Je nutné sblížení procesních pravidel, aby se postupovalo stejně vůči pachatelům, a hlavně aby se zabránilo zbytečným průtahům, které mohou výchovný účinek trestu snížit;

| 8. | vyšetřování trestných činů a podávání žalob v trestních řízeních by se mělo zrychlit a usnadnit, aby se vzaly v úvahu obtíže, které musí dětské oběti při oznamování zneužití překonávat, a anonymita pachatelů trestných činů v kybernetickém světě. Dále je zapotřebí zabezpečení jednoznačného mandátu k vyšetřování s jasně stanovenou věcnou a místní příslušností; |
| --- | --- |

8.

vyšetřování trestných činů a podávání žalob v trestních řízeních by se mělo zrychlit a usnadnit, aby se vzaly v úvahu obtíže, které musí dětské oběti při oznamování zneužití překonávat, a anonymita pachatelů trestných činů v kybernetickém světě. Dále je zapotřebí zabezpečení jednoznačného mandátu k vyšetřování s jasně stanovenou věcnou a místní příslušností;

| 9. | upozorňuje na to, že pokud se mají do tohoto boje účinně zapojit městská a obecní policie, které mají nejdůkladnější znalost místního prostředí, a tudíž mohou sehrát významnou úlohu při odhalování takovéto trestné činnosti, je třeba, aby jim byl umožněn přístup do databází, byly k odhalování tohoto typu trestné činnosti proškoleny a aby byly vybaveny příslušnými pravomocemi; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje na to, že pokud se mají do tohoto boje účinně zapojit městská a obecní policie, které mají nejdůkladnější znalost místního prostředí, a tudíž mohou sehrát významnou úlohu při odhalování takovéto trestné činnosti, je třeba, aby jim byl umožněn přístup do databází, byly k odhalování tohoto typu trestné činnosti proškoleny a aby byly vybaveny příslušnými pravomocemi;

| 10. | souhlasí s tím, že by se měla změnit a doplnit pravidla o soudní příslušnosti, aby se zajistilo, že pachatelé pohlavního zneužívání a vykořisťování dětí, kteří pocházejí z Evropské unie, budou stíháni i tehdy, pokud se dopustí trestného činu mimo Evropskou unii, zejména v rámci tzv. sexuální turistiky. Je však zapotřebí využít politický i hospodářský vliv Evropské unie k dosažení obdobného právního stavu i ve státech mimo EU; |
| --- | --- |

10.

souhlasí s tím, že by se měla změnit a doplnit pravidla o soudní příslušnosti, aby se zajistilo, že pachatelé pohlavního zneužívání a vykořisťování dětí, kteří pocházejí z Evropské unie, budou stíháni i tehdy, pokud se dopustí trestného činu mimo Evropskou unii, zejména v rámci tzv. sexuální turistiky. Je však zapotřebí využít politický i hospodářský vliv Evropské unie k dosažení obdobného právního stavu i ve státech mimo EU;

| 11. | schvaluje skutečnost, že dětské oběti by měly mít snadný přístup k opravným prostředkům a neměly by trpět účastí v trestním řízení. Proto je zapotřebí zajistit možnost použití a přijetí různých technických zařízení, která umožní zachycení výpovědí obětí a poškozených, hlavně dětí, a zamezí nutnosti opakování výslechů nebo přímého kontaktu obětí a poškozených s pachateli; |
| --- | --- |

11.

schvaluje skutečnost, že dětské oběti by měly mít snadný přístup k opravným prostředkům a neměly by trpět účastí v trestním řízení. Proto je zapotřebí zajistit možnost použití a přijetí různých technických zařízení, která umožní zachycení výpovědí obětí a poškozených, hlavně dětí, a zamezí nutnosti opakování výslechů nebo přímého kontaktu obětí a poškozených s pachateli;

| 12. | uznává, že je vždy nutné posoudit nebezpečnost pachatelů a možné riziko opakování sexuálně motivovaných trestných činů spáchaných na dětech, aby se předešlo opakovanému páchání trestných činů a aby se tento jev v co největší míře omezil, a zároveň by tito pachatelé měli mít i na základě dobrovolnosti přístup k účinným intervenčním programům nebo opatřením i za účinné účasti samospráv; |
| --- | --- |

12.

uznává, že je vždy nutné posoudit nebezpečnost pachatelů a možné riziko opakování sexuálně motivovaných trestných činů spáchaných na dětech, aby se předešlo opakovanému páchání trestných činů a aby se tento jev v co největší míře omezil, a zároveň by tito pachatelé měli mít i na základě dobrovolnosti přístup k účinným intervenčním programům nebo opatřením i za účinné účasti samospráv;

| 13. | navrhuje, aby se pachatelům trestných činů, kteří byli odsouzeni a u nichž si to žádá jejich nebezpečnost či možné riziko opakování trestného činu, tam, kde je to vhodné, dočasně nebo trvale zabránilo ve výkonu činností, u nichž se předpokládá pravidelný styk s dětmi. Mělo by se umožnit provádění takových zákazů v rámci celé EU i za účinného zapojení samospráv; |
| --- | --- |

13.

navrhuje, aby se pachatelům trestných činů, kteří byli odsouzeni a u nichž si to žádá jejich nebezpečnost či možné riziko opakování trestného činu, tam, kde je to vhodné, dočasně nebo trvale zabránilo ve výkonu činností, u nichž se předpokládá pravidelný styk s dětmi. Mělo by se umožnit provádění takových zákazů v rámci celé EU i za účinného zapojení samospráv;

| 14. | v rámci boje proti dětské pornografii, zejména v případech, ve kterých jsou původní materiály umístěny mimo EU, by měl být zaveden mechanismus, jenž by z území Unie zablokoval přístup k internetovým stránkám označeným jako stránky obsahující nebo šířící dětskou pornografii; |
| --- | --- |

14.

v rámci boje proti dětské pornografii, zejména v případech, ve kterých jsou původní materiály umístěny mimo EU, by měl být zaveden mechanismus, jenž by z území Unie zablokoval přístup k internetovým stránkám označeným jako stránky obsahující nebo šířící dětskou pornografii;

| 15. | v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality se toto rámcové rozhodnutí omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení těchto cílů na evropské úrovni a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné; |
| --- | --- |

15.

v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality se toto rámcové rozhodnutí omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení těchto cílů na evropské úrovni a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné;

| 16. | bere na vědomí, že toto rámcové rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané v Listině základních práv Evropské unie a zejména lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského nebo ponižujícího zacházení či trestu, práva dětí, právo na svobodu a bezpečnost, svobodu projevu a informací, ochranu osobních údajů, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a zásady zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí je zejména zajistit plné dodržování těchto práv. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí není upravovat sexuální aktivity nezletilých, prováděné se souhlasem obou stran; |
| --- | --- |

16.

bere na vědomí, že toto rámcové rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané v Listině základních práv Evropské unie a zejména lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského nebo ponižujícího zacházení či trestu, práva dětí, právo na svobodu a bezpečnost, svobodu projevu a informací, ochranu osobních údajů, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a zásady zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí je zejména zajistit plné dodržování těchto práv. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí není upravovat sexuální aktivity nezletilých, prováděné se souhlasem obou stran;

| 17. | připomíná, že obchodování s lidmi je problémem jak globálním, tak i místním; je proto nezbytně nutné, aby byly místní orgány při boji proti němu v popředí. Politiky pro prosazování práva a stíhání obchodování s lidmi mohou být účinné jen za rozsáhlé spolupráce, do níž se zapojí všechny úrovně správy, organizace zaměstnavatelů, soukromý sektor, odbory a nevládní organizace; |
| --- | --- |

17.

připomíná, že obchodování s lidmi je problémem jak globálním, tak i místním; je proto nezbytně nutné, aby byly místní orgány při boji proti němu v popředí. Politiky pro prosazování práva a stíhání obchodování s lidmi mohou být účinné jen za rozsáhlé spolupráce, do níž se zapojí všechny úrovně správy, organizace zaměstnavatelů, soukromý sektor, odbory a nevládní organizace;

| 18. | sdílí názor, že obchodování s lidmi je závažný trestný čin, který je často páchán organizovanou skupinou a znamená hrubé porušení lidských práv, a proto podporuje jednotný a nekompromisní holistický postup EU proti tomuto jevu a považuje ho za jeden z prioritních úkolů; |
| --- | --- |

18.

sdílí názor, že obchodování s lidmi je závažný trestný čin, který je často páchán organizovanou skupinou a znamená hrubé porušení lidských práv, a proto podporuje jednotný a nekompromisní holistický postup EU proti tomuto jevu a považuje ho za jeden z prioritních úkolů;

| 19. | podporuje odhodlání Evropské unie obchodování s lidmi předcházet, bojovat proti němu a chránit práva obětí tohoto obchodování. Za tímto účelem bylo přijato rámcové rozhodnutí Rady 2002/629/SVV ze dne 19. července 2002 o boji proti obchodování s lidmi a plán EU týkající se osvědčených postupů, norem a způsobů práce pro boj proti obchodu s lidmi a jeho předcházení (2005/C 311/01); |
| --- | --- |

19.

podporuje odhodlání Evropské unie obchodování s lidmi předcházet, bojovat proti němu a chránit práva obětí tohoto obchodování. Za tímto účelem bylo přijato rámcové rozhodnutí Rady 2002/629/SVV ze dne 19. července 2002 o boji proti obchodování s lidmi a plán EU týkající se osvědčených postupů, norem a způsobů práce pro boj proti obchodu s lidmi a jeho předcházení (2005/C 311/01);

| 20. | oceňuje, že toto rámcové rozhodnutí zaujímá k boji proti obchodování s lidmi integrovaný a ucelený přístup. Jeho hlavním cílem jsou důslednější prevence a stíhání obchodování s lidmi, jakož i ochrana práv obětí. Obchodováním s lidmi jsou více ohroženy děti, jež se vzhledem ke svému věku mohou ocitnout v obtížných situacích, a jsou proto zranitelnější. Všechna ustanovení tohoto rámcového rozhodnutí by měla být uplatňována s ohledem na nejlepší zájmy dítěte a v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte z roku 1989; |
| --- | --- |

20.

oceňuje, že toto rámcové rozhodnutí zaujímá k boji proti obchodování s lidmi integrovaný a ucelený přístup. Jeho hlavním cílem jsou důslednější prevence a stíhání obchodování s lidmi, jakož i ochrana práv obětí. Obchodováním s lidmi jsou více ohroženy děti, jež se vzhledem ke svému věku mohou ocitnout v obtížných situacích, a jsou proto zranitelnější. Všechna ustanovení tohoto rámcového rozhodnutí by měla být uplatňována s ohledem na nejlepší zájmy dítěte a v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte z roku 1989;

| 21. | je si vědom skutečnosti, že Protokol Organizace spojených národů o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zvláště se ženami a dětmi, který doplňuje Úmluvu OSN o boji s mezinárodním organizovaným zločinem z roku 2000, a Úmluva Rady Evropy o opatření proti obchodování s lidmi z roku 2005 jsou klíčovými dokumenty pro posilování mezinárodní spolupráce při boji proti obchodování s lidmi. S cílem zlepšit proces sbližování právních předpisů přijímá toto rámcové rozhodnutí širokou definici zločinu obchodování s lidmi z výše uvedených nástrojů OSN a Rady Evropy. Tato definice obsahuje různé typy obětí – nejen ženy, ale rovněž děti a muže, a různé formy vykořisťování – nejen sexuální, ale rovněž na pracovišti, žebrání a zapojení dětí do sítí drobného zločinu i obchodování s lidmi za účelem odebrání orgánů, které je spojeno s obchodováním s orgány. Tyto praktiky představují závažné porušení lidské důstojnosti a fyzické nedotknutelnosti; |
| --- | --- |

21.

je si vědom skutečnosti, že Protokol Organizace spojených národů o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zvláště se ženami a dětmi, který doplňuje Úmluvu OSN o boji s mezinárodním organizovaným zločinem z roku 2000, a Úmluva Rady Evropy o opatření proti obchodování s lidmi z roku 2005 jsou klíčovými dokumenty pro posilování mezinárodní spolupráce při boji proti obchodování s lidmi. S cílem zlepšit proces sbližování právních předpisů přijímá toto rámcové rozhodnutí širokou definici zločinu obchodování s lidmi z výše uvedených nástrojů OSN a Rady Evropy. Tato definice obsahuje různé typy obětí – nejen ženy, ale rovněž děti a muže, a různé formy vykořisťování – nejen sexuální, ale rovněž na pracovišti, žebrání a zapojení dětí do sítí drobného zločinu i obchodování s lidmi za účelem odebrání orgánů, které je spojeno s obchodováním s orgány. Tyto praktiky představují závažné porušení lidské důstojnosti a fyzické nedotknutelnosti;

| 22. | souhlasí s tím, že sankce by měly být účinné, odrazující a přiměřené závažnosti trestného činu a měly by přispívat k větší efektivitě vyšetřování a trestního stíhání a ke zlepšení mezinárodní spolupráce v oblasti soudnictví a prosazování práva. Při posuzování přitěžujících okolností by mělo být přihlédnuto k potřebě chránit zvlášť oběti v situaci ohrožení včetně všech dětských obětí a dospělých, kteří jsou ohroženi vzhledem k svým osobním poměrům nebo k tělesným nebo psychickým následkům trestného činu; stejně jako efektivita vyšetřování vedeného orgány činnými v trestním řízení a účinné soudnictví je v každém případě nutná také spolupráce všech institucí působících v oblasti ochrany mladistvých a lidských práv; |
| --- | --- |

22.

souhlasí s tím, že sankce by měly být účinné, odrazující a přiměřené závažnosti trestného činu a měly by přispívat k větší efektivitě vyšetřování a trestního stíhání a ke zlepšení mezinárodní spolupráce v oblasti soudnictví a prosazování práva. Při posuzování přitěžujících okolností by mělo být přihlédnuto k potřebě chránit zvlášť oběti v situaci ohrožení včetně všech dětských obětí a dospělých, kteří jsou ohroženi vzhledem k svým osobním poměrům nebo k tělesným nebo psychickým následkům trestného činu; stejně jako efektivita vyšetřování vedeného orgány činnými v trestním řízení a účinné soudnictví je v každém případě nutná také spolupráce všech institucí působících v oblasti ochrany mladistvých a lidských práv;

| 23. | podporuje názor, že obětem by měla být na základě rozhodnutí příslušného orgánu poskytnuta ochrana před stíháním a potrestáním za protiprávní jednání, jehož se dopustily v důsledku toho, že s nimi obchodníci s lidmi zacházeli nezákonnými prostředky, například za porušení právních předpisů pro přistěhovalectví, používání falešných dokladů či za porušení právních předpisů v souvislosti s prostitucí. Je však zapotřebí citlivě a jednotlivě posuzovat okolnosti. Dalším cílem takové ochrany je podporovat oběti v tom, aby se účastnily trestního řízení jako svědci; |
| --- | --- |

23.

podporuje názor, že obětem by měla být na základě rozhodnutí příslušného orgánu poskytnuta ochrana před stíháním a potrestáním za protiprávní jednání, jehož se dopustily v důsledku toho, že s nimi obchodníci s lidmi zacházeli nezákonnými prostředky, například za porušení právních předpisů pro přistěhovalectví, používání falešných dokladů či za porušení právních předpisů v souvislosti s prostitucí. Je však zapotřebí citlivě a jednotlivě posuzovat okolnosti. Dalším cílem takové ochrany je podporovat oběti v tom, aby se účastnily trestního řízení jako svědci;

| 24. | zatímco práva obětí v trestním řízení, včetně práva na ochranu a odškodnění, jsou stanovena rámcovým rozhodnutím Rady ze dne 15. března 2001 o postavení obětí v trestním řízení (2001/220/SVV), je nezbytné přijmout zvláštní opatření s ohledem na oběti obchodování s lidmi, protože jsou stejně tak v situaci ohrožení. Těmto obětem, jež nesou následky trestné činnosti související s obchodováním s lidmi, by měla být poskytována ochrana před zastrašováním a před druhotným poškozením, což je další poškození nebo trauma v důsledku způsobu, jakým se řízení provádí. Rovněž by měla být zavedena zvláštní opatření pro zajištění účinné ochrany a odškodnění; |
| --- | --- |

24.

zatímco práva obětí v trestním řízení, včetně práva na ochranu a odškodnění, jsou stanovena rámcovým rozhodnutím Rady ze dne 15. března 2001 o postavení obětí v trestním řízení (2001/220/SVV), je nezbytné přijmout zvláštní opatření s ohledem na oběti obchodování s lidmi, protože jsou stejně tak v situaci ohrožení. Těmto obětem, jež nesou následky trestné činnosti související s obchodováním s lidmi, by měla být poskytována ochrana před zastrašováním a před druhotným poškozením, což je další poškození nebo trauma v důsledku způsobu, jakým se řízení provádí. Rovněž by měla být zavedena zvláštní opatření pro zajištění účinné ochrany a odškodnění;

| 25. | domnívá se, že obětem musí být umožněno účinné vykonávání jejich práva. Z tohoto důvodu by jim měla být k dispozici odpovídající a v některých případech jednotně povinná pomoc před trestním řízením, v jeho průběhu a po jeho skončení. Tímto rámcovým rozhodnutím se ukládá členským státům povinnost poskytnout každé oběti takovou pomoc, jež ji ochrání a umožní jí, aby se zotavila; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že obětem musí být umožněno účinné vykonávání jejich práva. Z tohoto důvodu by jim měla být k dispozici odpovídající a v některých případech jednotně povinná pomoc před trestním řízením, v jeho průběhu a po jeho skončení. Tímto rámcovým rozhodnutím se ukládá členským státům povinnost poskytnout každé oběti takovou pomoc, jež ji ochrání a umožní jí, aby se zotavila;

| 26. | je přesvědčen o tom, že obchodování s lidmi představuje velké peněžní částky a hromadění bohatství pachateli, kteří jsou do této nezákonné činnosti zapojeni, a povzbuzuje tedy členské státy k tomu, aby využívaly zabavený majetek pachatelů k financování dodatečných terapeutických a integračních služeb pro tyto děti; |
| --- | --- |

26.

je přesvědčen o tom, že obchodování s lidmi představuje velké peněžní částky a hromadění bohatství pachateli, kteří jsou do této nezákonné činnosti zapojeni, a povzbuzuje tedy členské státy k tomu, aby využívaly zabavený majetek pachatelů k financování dodatečných terapeutických a integračních služeb pro tyto děti;

| 27. | zatímco směrnice 2004/81/ES upravuje pravidla pro vydávání povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou oběťmi obchodování s lidmi, a směrnice 2004/38/ES upravuje právo občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, včetně ochrany před vyhoštěním, toto rámcové rozhodnutí stanoví zvláštní ochranná opatření pro každou oběť obchodování s lidmi a nezabývá se podmínkami jejich pobytu na území členských států ani dalšími otázkami spadajícími do pravomoci Společenství; |
| --- | --- |

27.

zatímco směrnice 2004/81/ES upravuje pravidla pro vydávání povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou oběťmi obchodování s lidmi, a směrnice 2004/38/ES upravuje právo občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, včetně ochrany před vyhoštěním, toto rámcové rozhodnutí stanoví zvláštní ochranná opatření pro každou oběť obchodování s lidmi a nezabývá se podmínkami jejich pobytu na území členských států ani dalšími otázkami spadajícími do pravomoci Společenství;

| 28. | zastává názor, že každý členský stát by měl zajistit, aby kromě pomoci dostupné dospělým uplatňoval i zvláštní opatření na ochranu dětským obětem; |
| --- | --- |

28.

zastává názor, že každý členský stát by měl zajistit, aby kromě pomoci dostupné dospělým uplatňoval i zvláštní opatření na ochranu dětským obětem;

| 29. | vítá iniciativu, že každý členský stát by měl zavést a/nebo posílit politiky pro prevenci obchodování s lidmi, včetně opatření na snížení poptávky, která podporuje všechny formy vykořisťování, prostřednictvím výzkumu, šíření informací, zvyšování informovanosti a vzdělávání a prostřednictvím celoevropských sociálně komunikačních kampaní, které budou propagovat holistickou definici obchodování s lidmi a bojovat proti tzv. druhotné viktimizaci. Při takových iniciativách by měl každý členský stát zohledňovat rozdíly v situaci žen a mužů a dbát na dodržování práv dětí; |
| --- | --- |

29.

vítá iniciativu, že každý členský stát by měl zavést a/nebo posílit politiky pro prevenci obchodování s lidmi, včetně opatření na snížení poptávky, která podporuje všechny formy vykořisťování, prostřednictvím výzkumu, šíření informací, zvyšování informovanosti a vzdělávání a prostřednictvím celoevropských sociálně komunikačních kampaní, které budou propagovat holistickou definici obchodování s lidmi a bojovat proti tzv. druhotné viktimizaci. Při takových iniciativách by měl každý členský stát zohledňovat rozdíly v situaci žen a mužů a dbát na dodržování práv dětí;

| 30. | [Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES ze dne ..., kterou se stanoví minimální postihy proti zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem,] zavádí tresty pro zaměstnavatele státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem, kteří nebyli obviněni či usvědčeni z obchodování s lidmi, ale využívají práce nebo služeb osoby, o které je jim známo, že obětí obchodování s lidmi je. Kromě toho by členské státy měly zvážit možnost ukládat sankce uživatelům jakýchkoli služeb poskytovaných osobou, o které je jim známo, že je obětí obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

30.

[Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES ze dne ..., kterou se stanoví minimální postihy proti zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem,] zavádí tresty pro zaměstnavatele státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem, kteří nebyli obviněni či usvědčeni z obchodování s lidmi, ale využívají práce nebo služeb osoby, o které je jim známo, že obětí obchodování s lidmi je. Kromě toho by členské státy měly zvážit možnost ukládat sankce uživatelům jakýchkoli služeb poskytovaných osobou, o které je jim známo, že je obětí obchodování s lidmi;

| 31. | souhlasí s návrhem na zřízení vnitrostátních systémů sledování nebo srovnatelných mechanismů, například národních zpravodajů, za účelem sběru dat a posuzování trendů v obchodování s lidmi, měření výsledků politiky boje proti němu a poskytování poradenství vládám a parlamentům o postupu proti obchodu s lidmi; |
| --- | --- |

31.

souhlasí s návrhem na zřízení vnitrostátních systémů sledování nebo srovnatelných mechanismů, například národních zpravodajů, za účelem sběru dat a posuzování trendů v obchodování s lidmi, měření výsledků politiky boje proti němu a poskytování poradenství vládám a parlamentům o postupu proti obchodu s lidmi;

| 32. | upozorňuje, že je nutné zabývat se též příčinami, které umožňují organizovaným skupinám provozovat obchodování s lidmi. Takovými příčinami jsou především často neudržitelná hospodářská a sociální situace v zemi původu a beznaděj. Vidina možnosti zlepšit svoji situaci doslova vhání mnoho obětí do rukou organizovaných skupin. Ty pak využívají oběti k nelegální práci, prostituci, žebrotě, odběru orgánů nebo k jiné nezákonné činnosti; |
| --- | --- |

32.

upozorňuje, že je nutné zabývat se též příčinami, které umožňují organizovaným skupinám provozovat obchodování s lidmi. Takovými příčinami jsou především často neudržitelná hospodářská a sociální situace v zemi původu a beznaděj. Vidina možnosti zlepšit svoji situaci doslova vhání mnoho obětí do rukou organizovaných skupin. Ty pak využívají oběti k nelegální práci, prostituci, žebrotě, odběru orgánů nebo k jiné nezákonné činnosti;

| 33. | upozorňuje na to, že významnou úlohu při odhalování takovéto trestné činnosti, jejích příčin a monitorování prostředí mohou sehrát městská a obecní policie, které mají nejdůkladnější znalost místního prostředí. Je však třeba, aby jim byl umožněn přístup do databází, byly k odhalování tohoto typu trestné činnosti proškoleny a aby byly vybaveny příslušnými pravomocemi; |
| --- | --- |

33.

upozorňuje na to, že významnou úlohu při odhalování takovéto trestné činnosti, jejích příčin a monitorování prostředí mohou sehrát městská a obecní policie, které mají nejdůkladnější znalost místního prostředí. Je však třeba, aby jim byl umožněn přístup do databází, byly k odhalování tohoto typu trestné činnosti proškoleny a aby byly vybaveny příslušnými pravomocemi;

| 34. | důrazně podporuje opatření Evropské unie zaměřená na zabránění nedovolenému přistěhovalectví, neboť nelegální přistěhovalci jsou prakticky potenciálními oběťmi obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

34.

důrazně podporuje opatření Evropské unie zaměřená na zabránění nedovolenému přistěhovalectví, neboť nelegální přistěhovalci jsou prakticky potenciálními oběťmi obchodování s lidmi;

| 35. | uznává, že vzhledem k tomu, že cíle sledovaného tímto rámcovým rozhodnutím, tedy bojovat proti obchodování s lidmi, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu a účinku, jej může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii a článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality podle výše uvedeného článku nepřekročí toto rámcové rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů této smlouvy; |
| --- | --- |

35.

uznává, že vzhledem k tomu, že cíle sledovaného tímto rámcovým rozhodnutím, tedy bojovat proti obchodování s lidmi, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu a účinku, jej může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii a článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality podle výše uvedeného článku nepřekročí toto rámcové rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů této smlouvy;

| 36. | bere na vědomí, že toto rámcové rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané především Listinou základních práv Evropské Unie, zejména lidskou důstojnost, zákaz otroctví, nucené práce a obchodování s lidmi, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, práva dětí, právo na svobodu a bezpečnost, svobodu projevu a právo na informace, ochranu osobních údajů, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a zásadu zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů; |
| --- | --- |

36.

bere na vědomí, že toto rámcové rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané především Listinou základních práv Evropské Unie, zejména lidskou důstojnost, zákaz otroctví, nucené práce a obchodování s lidmi, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, práva dětí, právo na svobodu a bezpečnost, svobodu projevu a právo na informace, ochranu osobních údajů, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a zásadu zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů;

| 37. | uznává, že osoby, jež jsou oběťmi obchodování, jsou těmito zkušenostmi trvale traumatizovány a poznamenány, a že místní a regionální orgány často nesou odpovědnost za služby související s rehabilitací a přesídlením. Tato role by měla být uznána a je třeba vyčlenit dostatečné prostředky na podporu tohoto procesu; |
| --- | --- |

37.

uznává, že osoby, jež jsou oběťmi obchodování, jsou těmito zkušenostmi trvale traumatizovány a poznamenány, a že místní a regionální orgány často nesou odpovědnost za služby související s rehabilitací a přesídlením. Tato role by měla být uznána a je třeba vyčlenit dostatečné prostředky na podporu tohoto procesu;

II.   DOPORUČENÝ POZMĚŇOVACÍ NÁVRH A DOPLNĚNÍ

Návrh rámcového rozhodnutí Rady o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, čl. 10 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Obětem bude poskytnuta nezbytná pomoc a podpora ze strany členských států při trestním řízení, aby se mohly zotavit a uniknout vlivu pachatelů trestných činů, včetně poskytnutí bezpečného ubytování a hmotné pomoci, nezbytné lékařské péče zahrnující psychologickou pomoc a poradenství, poskytování informací, pomoci se zastupováním a prosazováním jejich zájmů v trestním řízení a v případě potřeby včetně přístupu k překladatelským a tlumočnickým službám. Členské státy zabezpečí splnění zvláštních potřeb nejohroženějších obětí. | Obětem bude poskytnuta nezbytná pomoc a podpora ze strany členských států při trestním řízení, aby Členské státy zabezpečí splnění zvláštních potřeb nejohroženějších obětí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Obětem bude poskytnuta nezbytná pomoc a podpora ze strany členských států při trestním řízení, aby se mohly zotavit a uniknout vlivu pachatelů trestných činů, včetně poskytnutí bezpečného ubytování a hmotné pomoci, nezbytné lékařské péče zahrnující psychologickou pomoc a poradenství, poskytování informací, pomoci se zastupováním a prosazováním jejich zájmů v trestním řízení a v případě potřeby včetně přístupu k překladatelským a tlumočnickým službám. Členské státy zabezpečí splnění zvláštních potřeb nejohroženějších obětí.

Obětem bude poskytnuta nezbytná pomoc a podpora ze strany členských států při trestním řízení, aby Členské státy zabezpečí splnění zvláštních potřeb nejohroženějších obětí.

V Bruselu dne 3. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 141/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 141/55

---

Stanovisko Výboru regionů – Omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních a nakládání s OEEZ

2010/C 141/11

VÝBOR REGIONŮ

| — | navrhuje, aby směrnice členským státům doporučila zavést povinnost výrobců EEZ (nikoliv je pouze podněcovat) k takovému navrhování výrobků, které usnadní jejich opravu, demontáž, opětovné použití a využití. Poplatky účtované v rámci programů dodržování předpisů by se tedy měly vztahovat na opakovatelnou použitelnost nebo recyklovatelnost určitého výrobku; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby směrnice členským státům doporučila zavést povinnost výrobců EEZ (nikoliv je pouze podněcovat) k takovému navrhování výrobků, které usnadní jejich opravu, demontáž, opětovné použití a využití. Poplatky účtované v rámci programů dodržování předpisů by se tedy měly vztahovat na opakovatelnou použitelnost nebo recyklovatelnost určitého výrobku;

| — | vyzývá, aby byla úroveň sběru uplatňována jednotlivě na každou kategorii výrobků, a doporučuje, aby se cíl sběru vypočítával na základě průměrné délky životního cyklu EEZ. Členské státy by měly zamezit vstupu drobných OEEZ do toku netříděného odpadu; |
| --- | --- |

—

vyzývá, aby byla úroveň sběru uplatňována jednotlivě na každou kategorii výrobků, a doporučuje, aby se cíl sběru vypočítával na základě průměrné délky životního cyklu EEZ. Členské státy by měly zamezit vstupu drobných OEEZ do toku netříděného odpadu;

| — | požaduje jasnou a srozumitelnou povinnost výrobců financovat náklady spojené se sběrem a sběrnými zařízeními u OEEZ. Rozšíření zodpovědnosti výrobců na náklady odděleného sběru z domácností by mělo být závazné, aby zajistilo větší harmonizaci finanční zodpovědnosti a vytvořilo rovné konkurenční prostředí v Evropské unii; |
| --- | --- |

—

požaduje jasnou a srozumitelnou povinnost výrobců financovat náklady spojené se sběrem a sběrnými zařízeními u OEEZ. Rozšíření zodpovědnosti výrobců na náklady odděleného sběru z domácností by mělo být závazné, aby zajistilo větší harmonizaci finanční zodpovědnosti a vytvořilo rovné konkurenční prostředí v Evropské unii;

| — | doporučuje, aby se v souladu s hierarchií nakládání s odpady použil zvláštní cíl týkající se opětovného použití zařízení, a to na úrovni 5 %. Možná by se díky tomu překonal současný odpor k opětovnému použití rekuperovaného výrobku a zajistilo se opětovné použití vysoce kvalitních zařízení; |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby se v souladu s hierarchií nakládání s odpady použil zvláštní cíl týkající se opětovného použití zařízení, a to na úrovni 5 %. Možná by se díky tomu překonal současný odpor k opětovnému použití rekuperovaného výrobku a zajistilo se opětovné použití vysoce kvalitních zařízení;

| — | vyzývá, aby veškeré výdaje na vyřazování OEEZ obsahujícího nebezpečné látky způsobem, jenž neškodí lidskému zdraví nebo životnímu prostředí, byly zohledněny v ceně výrobku. Vyjadřuje svoji nespokojenost s tím, že nedošlo k rozšíření seznamu látek, jejichž zákaz se navrhuje podle přílohy IV směrnice o nebezpečných látkách; |
| --- | --- |

—

vyzývá, aby veškeré výdaje na vyřazování OEEZ obsahujícího nebezpečné látky způsobem, jenž neškodí lidskému zdraví nebo životnímu prostředí, byly zohledněny v ceně výrobku. Vyjadřuje svoji nespokojenost s tím, že nedošlo k rozšíření seznamu látek, jejichž zákaz se navrhuje podle přílohy IV směrnice o nebezpečných látkách;

| — | vyzývá k tomu, aby se věnovala mnohem větší pozornost úloze ekologické výchovy, včetně osvětových kampaní. Při přípravě a uskutečňování těchto kroků, jež mohou mít nesmírný význam pro utváření chování spotřebitelů, je třeba místní a regionální orgány podporovat. |
| --- | --- |

—

vyzývá k tomu, aby se věnovala mnohem větší pozornost úloze ekologické výchovy, včetně osvětových kampaní. Při přípravě a uskutečňování těchto kroků, jež mohou mít nesmírný význam pro utváření chování spotřebitelů, je třeba místní a regionální orgány podporovat.

| Zpravodaj | : | pan Jerzy ZAJĄKAŁA (PL/UEN-EA), starosta obce Łubianka |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Jerzy ZAJĄKAŁA (PL/UEN-EA), starosta obce Łubianka

Odkazy

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (přepracování)

KOM(2008) 809 v konečném znění

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (přepracování)

KOM(2008) 810 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

A.   Uvážení místního a regionálního rozměru

Obecné připomínky

| 1. | potvrzuje důležitost odpovědné právní úpravy vhodného nakládání s odpady z elektrických a elektronických zařízení (OEEZ) vzhledem k jejich významnému dopadu na životní prostředí a zdraví; |
| --- | --- |

1.

potvrzuje důležitost odpovědné právní úpravy vhodného nakládání s odpady z elektrických a elektronických zařízení (OEEZ) vzhledem k jejich významnému dopadu na životní prostředí a zdraví;

| 2. | zdůrazňuje, že ve většině členských zemí jsou za provádění politiky EU v oblasti nakládání s odpady zodpovědné místní a regionální orgány. Připravují plány, udělují povolení ke sběru a zpracování odpadů a řídí systémy sběru a zpracování. Proto musí hrát klíčovou roli v procesu vývoje nových přístupů a návrhů v oblasti nakládání s odpady; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že ve většině členských zemí jsou za provádění politiky EU v oblasti nakládání s odpady zodpovědné místní a regionální orgány. Připravují plány, udělují povolení ke sběru a zpracování odpadů a řídí systémy sběru a zpracování. Proto musí hrát klíčovou roli v procesu vývoje nových přístupů a návrhů v oblasti nakládání s odpady;

| 3. | vítá iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je přepracovat směrnice a zahrnout do tohoto projektu obsah předchozího stanoviska Výboru z roku 2000, v němž Výbor vyzval ke snížení neodůvodněných nákladů a zátěže pro subjekty trhu a pro administrativu, ke zvýšení účinnosti a zejména k omezení dopadu tohoto rychle narůstajícího odpadního řetězce na životní prostředí; |
| --- | --- |

3.

vítá iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je přepracovat směrnice a zahrnout do tohoto projektu obsah předchozího stanoviska Výboru z roku 2000, v němž Výbor vyzval ke snížení neodůvodněných nákladů a zátěže pro subjekty trhu a pro administrativu, ke zvýšení účinnosti a zejména k omezení dopadu tohoto rychle narůstajícího odpadního řetězce na životní prostředí;

| 4. | potvrzuje, že politika Společenství v oblasti životního prostředí je založena na zásadě „znečišťovatel platí“. Zodpovědnost výrobců, jež je přímým důsledkem této zásady, je hlavní zásadou nakládání s odpady a základem směrnice o OEEZ; |
| --- | --- |

4.

potvrzuje, že politika Společenství v oblasti životního prostředí je založena na zásadě „znečišťovatel platí“. Zodpovědnost výrobců, jež je přímým důsledkem této zásady, je hlavní zásadou nakládání s odpady a základem směrnice o OEEZ;

| 5. | upozorňuje na zpoždění při provedení směrnice o OEEZ ve vnitrostátním právu, což vede k tomu, že nejsou pro místní a regionální orgány a výrobce včas zajištěny jasné pokyny týkající se náležitého provádění právních předpisů; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje na zpoždění při provedení směrnice o OEEZ ve vnitrostátním právu, což vede k tomu, že nejsou pro místní a regionální orgány a výrobce včas zajištěny jasné pokyny týkající se náležitého provádění právních předpisů;

| 6. | požaduje, aby nová směrnice o OEEZ zajistila, že programy dodržování předpisů poskytnou příslušným místním a regionálním orgánům odpovídající a trvalé vyrovnání všech finančních a administrativních nákladů nutných k provádění směrnice; |
| --- | --- |

6.

požaduje, aby nová směrnice o OEEZ zajistila, že programy dodržování předpisů poskytnou příslušným místním a regionálním orgánům odpovídající a trvalé vyrovnání všech finančních a administrativních nákladů nutných k provádění směrnice;

B.   Zdokonalení tvorby právních předpisů

Společné posuzování směrnice o OEEZ a směrnice o nebezpečných látkách

| 7. | domnívá se, že je třeba obě směrnice zkoumat pokud možno souběžně i v souvislosti s jinými právními předpisy EU, které se týkají těchto otázek, jelikož pouze takový přístup umožňuje kompetentně vyřešit problémy; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že je třeba obě směrnice zkoumat pokud možno souběžně i v souvislosti s jinými právními předpisy EU, které se týkají těchto otázek, jelikož pouze takový přístup umožňuje kompetentně vyřešit problémy;

Harmonizace práva – vytváření ucelených systémů

| 8. | očekává, že dojde ke sjednocení postavení všech účastníků odpadního řetězce (výrobců, distributorů, místních a regionálních orgánů), pokud jde o jejich odpovědnost za sběr OEEZ z domácností. Stávající situace projevující se rozdílným přístupem členských států vede k bezdůvodným rozdílům v nákladech těchto účastníků, což má následně vliv na narušování zásad hospodářské soutěže. Uznává však, že metody sběru v jednotlivých regionech se mohou lišit na základě místních podmínek a okolností; |
| --- | --- |

8.

očekává, že dojde ke sjednocení postavení všech účastníků odpadního řetězce (výrobců, distributorů, místních a regionálních orgánů), pokud jde o jejich odpovědnost za sběr OEEZ z domácností. Stávající situace projevující se rozdílným přístupem členských států vede k bezdůvodným rozdílům v nákladech těchto účastníků, což má následně vliv na narušování zásad hospodářské soutěže. Uznává však, že metody sběru v jednotlivých regionech se mohou lišit na základě místních podmínek a okolností;

| 9. | potvrzuje, že přepracované směrnice dodržují zásadu subsidiarity. Přeshraniční charakter účinků na zdraví a životní prostředí, jež s sebou přinášejí EEZ a OEEZ, a také charakter volného pohybu výrobků na trhu vedou k tomu, že odpovídající úrovní pro regulaci je úroveň EU. Iniciativy jednotlivých členských států mohou vést k omezení ochrany životního prostředí a k problémům na vnitřním trhu, např. k vyšším nákladům na dodržování předpisů ze strany výrobců a spotřebitelů; |
| --- | --- |

9.

potvrzuje, že přepracované směrnice dodržují zásadu subsidiarity. Přeshraniční charakter účinků na zdraví a životní prostředí, jež s sebou přinášejí EEZ a OEEZ, a také charakter volného pohybu výrobků na trhu vedou k tomu, že odpovídající úrovní pro regulaci je úroveň EU. Iniciativy jednotlivých členských států mohou vést k omezení ochrany životního prostředí a k problémům na vnitřním trhu, např. k vyšším nákladům na dodržování předpisů ze strany výrobců a spotřebitelů;

| 10. | potvrzuje, že cílem směrnice o nebezpečných látkách je vyšší soudržnost a synergie s ostatními právními předpisy Společenství týkajícími se stejných výrobků, zejména pak s REACH. Vyjasnění oblasti působnosti a definic, zavedení harmonizovaných ustanovení týkajících se prosazování a zlepšení mechanismu pro udělování výjimek zvýší právní jistotu; |
| --- | --- |

10.

potvrzuje, že cílem směrnice o nebezpečných látkách je vyšší soudržnost a synergie s ostatními právními předpisy Společenství týkajícími se stejných výrobků, zejména pak s REACH. Vyjasnění oblasti působnosti a definic, zavedení harmonizovaných ustanovení týkajících se prosazování a zlepšení mechanismu pro udělování výjimek zvýší právní jistotu;

| 11. | zdůrazňuje správnost harmonizace oblasti působnosti směrnic upravenou v článku 2 a definic upravené v článku 3 směrnice o OEEZ. Srozumitelnost a soulad této úpravy s ustanoveními práva Společenství, které se týká této oblasti, zlepšuje právní jasnost a má vliv na snížení správních nákladů; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje správnost harmonizace oblasti působnosti směrnic upravenou v článku 2 a definic upravené v článku 3 směrnice o OEEZ. Srozumitelnost a soulad této úpravy s ustanoveními práva Společenství, které se týká této oblasti, zlepšuje právní jasnost a má vliv na snížení správních nákladů;

| 12. | všímá si kladných aspektů harmonizace, pokud jde o registraci výrobců EEZ, upozorňuje však na to, že stávající registrační systém byl v některých členských státech zaveden teprve v posledních čtyřech letech a byl nákladný. Před zavedením nového systému registrace výrobců musí být ověřena jeho účinnost. Zároveň se domnívá, že je nadále třeba plnit požadavky místních a regionálních orgánů na předkládání zpráv; |
| --- | --- |

12.

všímá si kladných aspektů harmonizace, pokud jde o registraci výrobců EEZ, upozorňuje však na to, že stávající registrační systém byl v některých členských státech zaveden teprve v posledních čtyřech letech a byl nákladný. Před zavedením nového systému registrace výrobců musí být ověřena jeho účinnost. Zároveň se domnívá, že je nadále třeba plnit požadavky místních a regionálních orgánů na předkládání zpráv;

| 13. | vítá minimální požadavky na inspekce prováděné členskými státy a minimální požadavky na kontrolu přepravy OEEZ, které podporují provádění směrnice. Zároveň vyzývá členské státy, aby se postaraly o to, že odpovědným orgánům budou přiděleny dostatečné prostředky na provádění právních předpisů, včetně přidělení podpory na zaškolení personálu odpovědného za provádění práva. Kromě toho by do vypracování minimálních požadavků kontroly měla být zapojena síť IMPEL (1) ; |
| --- | --- |

13.

vítá minimální požadavky na inspekce prováděné členskými státy a minimální požadavky na kontrolu přepravy OEEZ, které podporují provádění směrnice. Zároveň vyzývá členské státy, aby se postaraly o to, že odpovědným orgánům budou přiděleny dostatečné prostředky na provádění právních předpisů, včetně přidělení podpory na zaškolení personálu odpovědného za provádění práva. Kromě toho by do vypracování minimálních požadavků kontroly měla být zapojena síť IMPEL (1) ;

| 14. | upozorňuje, že neexistují jasná ustanovení týkající se inspekcí a kontrol dodržování požadavků kladených na kolektivní a individuální systémy a týkající se také plnění finančních povinností jednotlivých výrobců v souladu se směrnicí; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje, že neexistují jasná ustanovení týkající se inspekcí a kontrol dodržování požadavků kladených na kolektivní a individuální systémy a týkající se také plnění finančních povinností jednotlivých výrobců v souladu se směrnicí;

| 15. | vyjadřuje lítost nad tím, že se v přepracované směrnici nevěnovala dostatečná pozornost podnícení celoevropského odbytiště pro recyklované a rekuperované výrobky. K tomu by se mohly hodit nástroje regulující poptávku (ekologické veřejné zakázky, pobídky k nákupu recyklovaných materiálů, např. pomocí zdanění dosud nepoužitých materiálů, jsou-li k dispozici recyklované alternativy). Nepochybně by to přispělo ke snížení množství OEEZ a pozitivně ovlivnilo důvěru společnosti, že OEEZ se patřičně zpracovává; |
| --- | --- |

15.

vyjadřuje lítost nad tím, že se v přepracované směrnici nevěnovala dostatečná pozornost podnícení celoevropského odbytiště pro recyklované a rekuperované výrobky. K tomu by se mohly hodit nástroje regulující poptávku (ekologické veřejné zakázky, pobídky k nákupu recyklovaných materiálů, např. pomocí zdanění dosud nepoužitých materiálů, jsou-li k dispozici recyklované alternativy). Nepochybně by to přispělo ke snížení množství OEEZ a pozitivně ovlivnilo důvěru společnosti, že OEEZ se patřičně zpracovává;

C.   Kroky ke zvýšení informovanosti spotřebitelů a podpoře ekologických postojů

| 16. | vyzývá k tomu, aby se věnovala mnohem větší pozornost úloze ekologické výchovy, včetně kampaní zaměřených na informování občanů, které budou zaměřeny na všechny věkové skupiny a přizpůsobeny místním podmínkám a modelům spotřeby. Účinnost těchto kroků má nesmírný význam pro utváření chování spotřebitelů. Při přípravě a uskutečňování těchto kroků je třeba místní a regionální orgány podporovat; |
| --- | --- |

16.

vyzývá k tomu, aby se věnovala mnohem větší pozornost úloze ekologické výchovy, včetně kampaní zaměřených na informování občanů, které budou zaměřeny na všechny věkové skupiny a přizpůsobeny místním podmínkám a modelům spotřeby. Účinnost těchto kroků má nesmírný význam pro utváření chování spotřebitelů. Při přípravě a uskutečňování těchto kroků je třeba místní a regionální orgány podporovat;

| 17. | vyzývá EU a členské státy k zahájení a podpoře výzkumu v oblasti efektivního nakládání s rekuperovanými výrobky a jejich částmi a k hledání účinných metod seznamování občanů s ekologickými postoji; |
| --- | --- |

17.

vyzývá EU a členské státy k zahájení a podpoře výzkumu v oblasti efektivního nakládání s rekuperovanými výrobky a jejich částmi a k hledání účinných metod seznamování občanů s ekologickými postoji;

| 18. | vyzývá EU a členské státy k podpoře činností určených ke zvýšení informovanosti spotřebitelů a výměně osvědčených postupů mezi členskými státy a místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

18.

vyzývá EU a členské státy k podpoře činností určených ke zvýšení informovanosti spotřebitelů a výměně osvědčených postupů mezi členskými státy a místními a regionálními orgány;

D.   Přepracování směrnice o OEEZ

| 19. | považuje za nezbytné, aby se opatření týkající se využití OEEZ nelišila podle hodnoty materiálů; |
| --- | --- |

19.

považuje za nezbytné, aby se opatření týkající se využití OEEZ nelišila podle hodnoty materiálů;

| 20. | poukazuje na to, že je nutné jasně rozlišovat mezi opětovným využitím předmětů, jež se ještě nestaly odpadem (neměly by být zahrnuty do cílů) a opětovným využitím předmětů, které se staly odpadem, například těch, které pocházejí z podniků řízených místními samosprávami a zabývajícími se sběrem odpadu. Upozorňuje na to, že je obtížné dohlížet na stav OEEZ předávaných do sběrných míst, a na to, že v případě určitých starých nevýkonných zařízení bude vhodnější je recyklovat, než určit k opětovnému použití; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že je nutné jasně rozlišovat mezi opětovným využitím předmětů, jež se ještě nestaly odpadem (neměly by být zahrnuty do cílů) a opětovným využitím předmětů, které se staly odpadem, například těch, které pocházejí z podniků řízených místními samosprávami a zabývajícími se sběrem odpadu. Upozorňuje na to, že je obtížné dohlížet na stav OEEZ předávaných do sběrných míst, a na to, že v případě určitých starých nevýkonných zařízení bude vhodnější je recyklovat, než určit k opětovnému použití;

| 21. | vítá objasnění oblasti působnosti směrnice a jasné určení kategorií a druhů EEZ v přílohách ke směrnici o nebezpečných látkách. Upozorňuje však na možnost, že se projeví problémy při posuzování zboží s dvojím použitím. Vyzývá proto, aby byly tyto výrobky pokládány za OEEZ pocházející z domácností. Pokud k tomu nedojde, může to v určitých situacích vést k neodůvodněnému přenášení nákladů na jiné subjekty a ke zhoršení financování určeného pro OEEZ z domácností. Toto rozdělení by také zajistilo větší jasnost a jistotu pro výrobce; |
| --- | --- |

21.

vítá objasnění oblasti působnosti směrnice a jasné určení kategorií a druhů EEZ v přílohách ke směrnici o nebezpečných látkách. Upozorňuje však na možnost, že se projeví problémy při posuzování zboží s dvojím použitím. Vyzývá proto, aby byly tyto výrobky pokládány za OEEZ pocházející z domácností. Pokud k tomu nedojde, může to v určitých situacích vést k neodůvodněnému přenášení nákladů na jiné subjekty a ke zhoršení financování určeného pro OEEZ z domácností. Toto rozdělení by také zajistilo větší jasnost a jistotu pro výrobce;

| 22. | navrhuje, aby směrnice členským státům doporučila zavést povinnost výrobců EEZ (nikoliv je pouze podněcovat) k takovému navrhování výrobků, které usnadní jejich opravu, demontáž, opětovné použití a využití, což následně povede ke snížení množství odpadních zařízení, jež se dostávají na skládky a do spaloven odpadu. V této souvislosti stojí za zvážení zavedení systému pobídek vycházejících z výhod pro výrobce, které by vycházely z překračování stanovené úrovně využití výrobků nad úroveň vyžadovanou pro danou skupinu výrobků; |
| --- | --- |

22.

navrhuje, aby směrnice členským státům doporučila zavést povinnost výrobců EEZ (nikoliv je pouze podněcovat) k takovému navrhování výrobků, které usnadní jejich opravu, demontáž, opětovné použití a využití, což následně povede ke snížení množství odpadních zařízení, jež se dostávají na skládky a do spaloven odpadu. V této souvislosti stojí za zvážení zavedení systému pobídek vycházejících z výhod pro výrobce, které by vycházely z překračování stanovené úrovně využití výrobků nad úroveň vyžadovanou pro danou skupinu výrobků;

| 23. | hodlá poukázat na problém v uplatnění úrovně sběru na kolektivní systémy. Bude-li úroveň sběru uplatněna na (kolektivní) systém jako celek (pro všechna zařízení), jak navrhuje Evropská komise, mohou se projevit nežádoucí následky. V takovém případě je pravděpodobné, že systémy dodržování předpisů se nejprve zaměří spíše na těžká zařízení (která nejvíce přispívají k hmotnosti toku) než na zařízení s velmi malou hmotností. Mělo by se zabránit tomu, aby se prostřednictvím této úrovně sběru vytvořil mechanismus, jenž se zaměří pouze na těžká zařízení místo na zařízení se značným dopadem na životní prostředí. Aby toho bylo dosaženo, měla by přinejmenším být úroveň sběru uplatněna jednotlivě na každou kategorii výrobků; |
| --- | --- |

23.

hodlá poukázat na problém v uplatnění úrovně sběru na kolektivní systémy. Bude-li úroveň sběru uplatněna na (kolektivní) systém jako celek (pro všechna zařízení), jak navrhuje Evropská komise, mohou se projevit nežádoucí následky. V takovém případě je pravděpodobné, že systémy dodržování předpisů se nejprve zaměří spíše na těžká zařízení (která nejvíce přispívají k hmotnosti toku) než na zařízení s velmi malou hmotností. Mělo by se zabránit tomu, aby se prostřednictvím této úrovně sběru vytvořil mechanismus, jenž se zaměří pouze na těžká zařízení místo na zařízení se značným dopadem na životní prostředí. Aby toho bylo dosaženo, měla by přinejmenším být úroveň sběru uplatněna jednotlivě na každou kategorii výrobků;

| 24. | má za to, že změna výpočtu plánované úrovně sběru OEEZ ze současného způsobu, jenž vychází z množství kilogramů na obyvatele, na procentní ukazatel průměrné hmotnosti zařízení uvedených na trh je krokem správným směrem. Období dvou let pro výpočet průměru však nezohledňuje skutečný životní cyklus některých druhů EEZ, jenž je často mnohem delší než dva roky. Domnívá se také, že delší životní cyklus EEZ snižuje problém s odpady, a proto by se měla takovým zařízením dávat při rozhodování spotřebitelů přednost; |
| --- | --- |

24.

má za to, že změna výpočtu plánované úrovně sběru OEEZ ze současného způsobu, jenž vychází z množství kilogramů na obyvatele, na procentní ukazatel průměrné hmotnosti zařízení uvedených na trh je krokem správným směrem. Období dvou let pro výpočet průměru však nezohledňuje skutečný životní cyklus některých druhů EEZ, jenž je často mnohem delší než dva roky. Domnívá se také, že delší životní cyklus EEZ snižuje problém s odpady, a proto by se měla takovým zařízením dávat při rozhodování spotřebitelů přednost;

| 25. | doporučuje také, aby se cíl vypočítával na základě průměrné délky životního cyklu EEZ, a ne na základě prodeje nových výrobků v předchozích dvou letech. Období dvou let použité k výpočtu se zdá být arbitrární a mohlo by vést k nežádoucím důsledkům pro životní prostředí, jelikož životní cyklus jednotlivých druhů zařízení je značně rozdílný; |
| --- | --- |

25.

doporučuje také, aby se cíl vypočítával na základě průměrné délky životního cyklu EEZ, a ne na základě prodeje nových výrobků v předchozích dvou letech. Období dvou let použité k výpočtu se zdá být arbitrární a mohlo by vést k nežádoucím důsledkům pro životní prostředí, jelikož životní cyklus jednotlivých druhů zařízení je značně rozdílný;

| 26. | je znepokojen, že cíl je stále založen na hmotnosti, jež neodráží dopad výrobků na životní prostředí, a zdůrazňuje, že je obtížné přimět spotřebitele, aby v rámci systémů odděleného sběru odevzdávali k recyklaci EEZ s malými rozměry. Domnívá se, že se značné množství těchto zařízení vhazuje do kontejnerů na komunální odpad, a dostává se tak na skládky odpadu. Vyzývá proto, aby byla malá zařízení zohledněna v závazku členských států stanoveném v čl. 5 odst. 1 směrnice; |
| --- | --- |

26.

je znepokojen, že cíl je stále založen na hmotnosti, jež neodráží dopad výrobků na životní prostředí, a zdůrazňuje, že je obtížné přimět spotřebitele, aby v rámci systémů odděleného sběru odevzdávali k recyklaci EEZ s malými rozměry. Domnívá se, že se značné množství těchto zařízení vhazuje do kontejnerů na komunální odpad, a dostává se tak na skládky odpadu. Vyzývá proto, aby byla malá zařízení zohledněna v závazku členských států stanoveném v čl. 5 odst. 1 směrnice;

| 27. | zdůrazňuje, že zásada „znečišťovatel platí“ znamená, že náklady spojené s nakládáním s OEEZ by neměli nést daňoví poplatníci, především prostřednictvím místních orgánů, ale měli by je nést prostřednictvím výrobců elektrických a elektronických zařízení spotřebitelé. Z toho tedy vyplývá, že výrobci elektrických a elektronických zařízení odpovídají za náklady sběru OEEZ, nakládání s nimi a jejich zpracování, jakož i za náklady na informovanost a přizpůsobený design výrobků. Zásada odpovědnosti výrobce je základem dobré a jasné spolupráce mezi výrobci a místními a regionálními orgány při plnění cílů směrnice; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že zásada „znečišťovatel platí“ znamená, že náklady spojené s nakládáním s OEEZ by neměli nést daňoví poplatníci, především prostřednictvím místních orgánů, ale měli by je nést prostřednictvím výrobců elektrických a elektronických zařízení spotřebitelé. Z toho tedy vyplývá, že výrobci elektrických a elektronických zařízení odpovídají za náklady sběru OEEZ, nakládání s nimi a jejich zpracování, jakož i za náklady na informovanost a přizpůsobený design výrobků. Zásada odpovědnosti výrobce je základem dobré a jasné spolupráce mezi výrobci a místními a regionálními orgány při plnění cílů směrnice;

| 28. | vnímá obavy výrobců (2) EEZ, kteří prohlašují, že ačkoliv jsou oprávněně považováni za odpovědné za uskutečňování cílů týkajících se sběru, jejich schopnost ho kontrolovat je omezená, například pokud jde o dostupnost sběrných míst a množství odpadu vytvářeného spotřebiteli. Čl. 7 odst. 1 správně konstatuje, že v důsledku jsou za dosažení úrovně sběru odpovědní výrobci. Upozorňuje však na to, že je nutné:






  — | lépe vymezit roli a povinnosti všech subjektů odpadního řetězce (nejen výrobců, ale i distributorů a místních a regionálních orgánů), aby se zajistilo, že bude zakotvena zásada zodpovědnosti výrobce, že ohlašování OEEZ bude probíhat transparentně a že se tato zařízení budou zpracovávat v souladu s normami v oblasti životního prostředí uvedenými ve směrnici, |
| --- | --- | --- |

28.

vnímá obavy výrobců (2) EEZ, kteří prohlašují, že ačkoliv jsou oprávněně považováni za odpovědné za uskutečňování cílů týkajících se sběru, jejich schopnost ho kontrolovat je omezená, například pokud jde o dostupnost sběrných míst a množství odpadu vytvářeného spotřebiteli. Čl. 7 odst. 1 správně konstatuje, že v důsledku jsou za dosažení úrovně sběru odpovědní výrobci. Upozorňuje však na to, že je nutné:

—

lépe vymezit roli a povinnosti všech subjektů odpadního řetězce (nejen výrobců, ale i distributorů a místních a regionálních orgánů), aby se zajistilo, že bude zakotvena zásada zodpovědnosti výrobce, že ohlašování OEEZ bude probíhat transparentně a že se tato zařízení budou zpracovávat v souladu s normami v oblasti životního prostředí uvedenými ve směrnici,

| — | zaznamenat všechna OEEZ předaná jiným registrovaným organizacím, než je systém převzetí výrobci, aby o tom výrobci dostali doklad, |
| --- | --- |

—

zaznamenat všechna OEEZ předaná jiným registrovaným organizacím, než je systém převzetí výrobci, aby o tom výrobci dostali doklad,

| — | vytvořit mechanismy, které výrobcům umožní zjišťovat a kontrolovat zneužívání týkající se nákladů a údajů souvisejících s obsahem článků 12 a 13; poznamenává, že takové mechanismy nesmějí pro místní orgány vytvářet nepřiměřenou zátěž; |
| --- | --- |

—

vytvořit mechanismy, které výrobcům umožní zjišťovat a kontrolovat zneužívání týkající se nákladů a údajů souvisejících s obsahem článků 12 a 13; poznamenává, že takové mechanismy nesmějí pro místní orgány vytvářet nepřiměřenou zátěž;

| 29. | vyzývá k rozšíření zodpovědnosti výrobce tak, aby úhrada nákladů na oddělený sběr z domácností nebyla volitelná, ale povinná; |
| --- | --- |

29.

vyzývá k rozšíření zodpovědnosti výrobce tak, aby úhrada nákladů na oddělený sběr z domácností nebyla volitelná, ale povinná;

| 30. | vítá pětiprocentní zvýšení minimálních cílů uvedených v čl. 11 odst. 1 a také to, že tyto cíle nyní zahrnují i zdravotnické prostředky. Doporučuje, aby se v souladu s hierarchií nakládání s odpady použil zvláštní cíl týkající se opětovného použití zařízení, a to na úrovni 5 %. Možná by se díky tomu překonal současný odpor k opětovnému použití rekuperovaného zařízení a zajistilo se opětovné použití vysoce kvalitních zařízení; |
| --- | --- |

30.

vítá pětiprocentní zvýšení minimálních cílů uvedených v čl. 11 odst. 1 a také to, že tyto cíle nyní zahrnují i zdravotnické prostředky. Doporučuje, aby se v souladu s hierarchií nakládání s odpady použil zvláštní cíl týkající se opětovného použití zařízení, a to na úrovni 5 %. Možná by se díky tomu překonal současný odpor k opětovnému použití rekuperovaného zařízení a zajistilo se opětovné použití vysoce kvalitních zařízení;

| 31. | připomíná, že výrobci zboží prodávaného přímo spotřebitelům mají nízký nebo nulový zájem na opětovném použití vyráběného zařízení. K opětovnému použití proto nedochází. Zavedení cílů opětovného použití do cíle recyklace tuto situaci nezmění. Výrobci se budou snažit dosahovat tohoto cíle pomocí recyklace a budou zanedbávat možnosti opětovného použití. Zkušenosti organizací opětovného použití však ukazují, že vyřazovaná EEZ jsou z 20 až 30 % ještě plně funkční, případně mohou být funkční po menších opravách. VR bere hierarchii nakládání s odpady velmi vážně a dává přednost stimulaci opětovného použití celých spotřebičů. Navrhujeme proto samostatný cíl opětovného použití celých spotřebičů; |
| --- | --- |

31.

připomíná, že výrobci zboží prodávaného přímo spotřebitelům mají nízký nebo nulový zájem na opětovném použití vyráběného zařízení. K opětovnému použití proto nedochází. Zavedení cílů opětovného použití do cíle recyklace tuto situaci nezmění. Výrobci se budou snažit dosahovat tohoto cíle pomocí recyklace a budou zanedbávat možnosti opětovného použití. Zkušenosti organizací opětovného použití však ukazují, že vyřazovaná EEZ jsou z 20 až 30 % ještě plně funkční, případně mohou být funkční po menších opravách. VR bere hierarchii nakládání s odpady velmi vážně a dává přednost stimulaci opětovného použití celých spotřebičů. Navrhujeme proto samostatný cíl opětovného použití celých spotřebičů;

| 32. | připomíná, že pružnost, kterou nabízejí některá ustanovení stávající směrnice, a nejasné definice povinností a zodpovědností v národním právu v mnoha případech vedly k nepřiměřenému administrativnímu a finančnímu zatížení místních úřadů. Náklady, které by podle směrnice měly nést výrobci, nakonec nesou místní úřady, protože obvykle mají statutární povinnost sběru odpadu a musejí zasahovat, když řádně nefungují systémy přijímání odpadu výrobcem. Domníváme se, že místní a regionální orgány by neměly nést finanční následky mezer v legislativě o OEEZ; |
| --- | --- |

32.

připomíná, že pružnost, kterou nabízejí některá ustanovení stávající směrnice, a nejasné definice povinností a zodpovědností v národním právu v mnoha případech vedly k nepřiměřenému administrativnímu a finančnímu zatížení místních úřadů. Náklady, které by podle směrnice měly nést výrobci, nakonec nesou místní úřady, protože obvykle mají statutární povinnost sběru odpadu a musejí zasahovat, když řádně nefungují systémy přijímání odpadu výrobcem. Domníváme se, že místní a regionální orgány by neměly nést finanční následky mezer v legislativě o OEEZ;

E.   Přepracování směrnice o nebezpečných látkách

| 33. | je znepokojen stále značně rozšířeným znečištěním nebezpečnými látkami a materiály používanými v EEZ. Nejen že se v těchto výrobcích používá mnoho nebezpečných látek a materiálů, ale během jejich recyklace a zpracování po stažení z používání se vytvářejí ještě další škodlivé látky, jako například dioxiny a furany; |
| --- | --- |

33.

je znepokojen stále značně rozšířeným znečištěním nebezpečnými látkami a materiály používanými v EEZ. Nejen že se v těchto výrobcích používá mnoho nebezpečných látek a materiálů, ale během jejich recyklace a zpracování po stažení z používání se vytvářejí ještě další škodlivé látky, jako například dioxiny a furany;

| 34. | poukazuje na to, že je třeba učinit kroky v zájmu přerušení závislosti mezi hospodářským růstem a rostoucím množstvím odpadů, včetně nebezpečných látek. Zdůrazňuje, že společnost by neměla platit dodatečné daně na pokrytí výdajů na nakládání s odpady obsahujícími nebezpečné látky. Nebezpečné látky jsou v EEZ používány z vůle výrobců (a distributorů dopravujících výrobky ze zemí mimo EU), a proto musí být veškeré výdaje na vyřazování OEEZ obsahujícího nebezpečné látky způsobem, jenž neškodí lidskému zdraví nebo životnímu prostředí, zohledněny v ceně výrobku; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že je třeba učinit kroky v zájmu přerušení závislosti mezi hospodářským růstem a rostoucím množstvím odpadů, včetně nebezpečných látek. Zdůrazňuje, že společnost by neměla platit dodatečné daně na pokrytí výdajů na nakládání s odpady obsahujícími nebezpečné látky. Nebezpečné látky jsou v EEZ používány z vůle výrobců (a distributorů dopravujících výrobky ze zemí mimo EU), a proto musí být veškeré výdaje na vyřazování OEEZ obsahujícího nebezpečné látky způsobem, jenž neškodí lidskému zdraví nebo životnímu prostředí, zohledněny v ceně výrobku;

| 35. | potvrzuje, že je správné přesunout seznam přípustných zakázaných látek a jejich maximální koncentrace do přílohy směrnice. Vyjadřuje však svoji nespokojenost s tím, že nedošlo k rozšíření seznamu látek, jejichž zákaz se navrhuje podle přílohy IV. Týká se to zejména HBCDD, DEHP, BBP a DBP ve všech EEZ; |
| --- | --- |

35.

potvrzuje, že je správné přesunout seznam přípustných zakázaných látek a jejich maximální koncentrace do přílohy směrnice. Vyjadřuje však svoji nespokojenost s tím, že nedošlo k rozšíření seznamu látek, jejichž zákaz se navrhuje podle přílohy IV. Týká se to zejména HBCDD, DEHP, BBP a DBP ve všech EEZ;

| 36. | vyzývá k provedení analýzy různých argumentů podporujících jak úplné provedení REACH směrnicí o nebezpečných látkách, tak to, aby směrnice o nebezpečných látkách doplnila proces REACH s ohledem na to, že směrnice o nebezpečných látkách určuje přesnější harmonogram ohlašování nově určených nebezpečných chemických látek, jež je třeba nahradit bezpečnějšími ekvivalenty; |
| --- | --- |

36.

vyzývá k provedení analýzy různých argumentů podporujících jak úplné provedení REACH směrnicí o nebezpečných látkách, tak to, aby směrnice o nebezpečných látkách doplnila proces REACH s ohledem na to, že směrnice o nebezpečných látkách určuje přesnější harmonogram ohlašování nově určených nebezpečných chemických látek, jež je třeba nahradit bezpečnějšími ekvivalenty;

| 37. | vítá, že přezkum probíhající jednou za čtyři roky byl nahrazen maximální lhůtou platnosti výjimek v délce 4 let s možností zažádat o jejich prodloužení s cílem podpořit snahy o náhradu látek a přesunout důkazní břemeno z veřejných orgánů na výrobce nebo distributora podávajícího takový návrh; |
| --- | --- |

37.

vítá, že přezkum probíhající jednou za čtyři roky byl nahrazen maximální lhůtou platnosti výjimek v délce 4 let s možností zažádat o jejich prodloužení s cílem podpořit snahy o náhradu látek a přesunout důkazní břemeno z veřejných orgánů na výrobce nebo distributora podávajícího takový návrh;

| 38. | vyzývá Komisi, aby neodkladně stanovila podrobné zásady udělování výjimek s ohledem na právní jistotu pro hospodářské subjekty a také stanovení způsobů používání nových kritérií sociálních a hospodářských důsledků a přínosů zmíněných v čl. 5 odst. 1 písm. b), pokud jde o udělování a přezkum výjimek; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi, aby neodkladně stanovila podrobné zásady udělování výjimek s ohledem na právní jistotu pro hospodářské subjekty a také stanovení způsobů používání nových kritérií sociálních a hospodářských důsledků a přínosů zmíněných v čl. 5 odst. 1 písm. b), pokud jde o udělování a přezkum výjimek;

| 39. | potvrzuje srozumitelnost a soudržnost úpravy obsažené v článcích 6–8 a domnívá se, že snižování množství výrobků, které nejsou v souladu s normami, pomocí přísnějšího a harmonizovanějšího dozoru nad trhem představuje účinnou metodu z hlediska nákladů, jak zvýšit přínos směrnice pro životní prostředí. |
| --- | --- |

39.

potvrzuje srozumitelnost a soudržnost úpravy obsažené v článcích 6–8 a domnívá se, že snižování množství výrobků, které nejsou v souladu s normami, pomocí přísnějšího a harmonizovanějšího dozoru nad trhem představuje účinnou metodu z hlediska nákladů, jak zvýšit přínos směrnice pro životní prostředí.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), 19. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| () | Domácnosti, které jsou uživateli elektrických a elektronických zařízení, by měly mít možnost vracet OEEZ přinejmenším bezplatně. Výrobci by měli financovat sběr , zpracování, využití a odstranění OEEZ. Členské státy by měly vybízet výrobce k tomu, aby se plně postavili za sběr OEEZ, zejména financováním sběru v celém odpadním řetězci, včetně sběru z domácností, aby se zabránilo zpracování odděleně sebraných OEEZ, jež by bylo v rozporu s normami, a jejich nelegálnímu vývozu, aby se vytvořily rovné podmínky harmonizací financování ze strany výrobců v EU a aby se platby za sběr uvedených odpadů přesunuly od běžných daňových poplatníků na spotřebitele EEZ podle zásady „znečišťovatel platí“. (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

()

Domácnosti, které jsou uživateli elektrických a elektronických zařízení, by měly mít možnost vracet OEEZ přinejmenším bezplatně. Výrobci by měli financovat sběr , zpracování, využití a odstranění OEEZ. Členské státy by měly vybízet výrobce k tomu, aby se plně postavili za sběr OEEZ, zejména financováním sběru v celém odpadním řetězci, včetně sběru z domácností, aby se zabránilo zpracování odděleně sebraných OEEZ, jež by bylo v rozporu s normami, a jejich nelegálnímu vývozu, aby se vytvořily rovné podmínky harmonizací financování ze strany výrobců v EU a aby se platby za sběr uvedených odpadů přesunuly od běžných daňových poplatníků na spotřebitele EEZ podle zásady „znečišťovatel platí“. (...)

| () | Domácnosti, které jsou uživateli elektrických a elektronických zařízení, by měly mít možnost vracet OEEZ přinejmenším bezplatně. Výrobci by měli financovat sběr , zpracování, využití a odstranění OEEZ. Členské státy by měly , aby se plně postavili za sběr OEEZ, zejména financováním sběru v celém odpadním řetězci, včetně sběru z domácností, aby se zabránilo zpracování odděleně sebraných OEEZ, jež by bylo v rozporu s normami, a jejich nelegálnímu vývozu, aby se vytvořily rovné podmínky harmonizací financování ze strany výrobců v EU a aby se platby za sběr uvedených odpadů přesunuly od běžných daňových poplatníků na spotřebitele EEZ podle zásady „znečišťovatel platí“. (...) |
| --- | --- |

()

Domácnosti, které jsou uživateli elektrických a elektronických zařízení, by měly mít možnost vracet OEEZ přinejmenším bezplatně. Výrobci by měli financovat sběr , zpracování, využití a odstranění OEEZ. Členské státy by měly , aby se plně postavili za sběr OEEZ, zejména financováním sběru v celém odpadním řetězci, včetně sběru z domácností, aby se zabránilo zpracování odděleně sebraných OEEZ, jež by bylo v rozporu s normami, a jejich nelegálnímu vývozu, aby se vytvořily rovné podmínky harmonizací financování ze strany výrobců v EU a aby se platby za sběr uvedených odpadů přesunuly od běžných daňových poplatníků na spotřebitele EEZ podle zásady „znečišťovatel platí“. (...)

Odůvodnění

Finanční zodpovědnost výrobců by měla začínat od okamžiku, kdy spotřebitel vyřadí elektronický výrobek, což se obecně děje v domácnosti. Směrnice by měla předejít odlišnostem v provádění zodpovědnosti výrobce z důvodů uvedených v tomto bodě odůvodnění a v zájmu optimálního řízení OEEZ.

Pozměňovací návrh 2

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), čl. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V souladu s právními předpisy týkajícími se výrobků, včetně směrnice 2005/32/ES o ekodesignu, o opatření zaměřená na podporu návrh a výrob elektrických a elektronických zařízení, zejména s ohledem na snazší opětovné použití, demontáž a využití OEEZ, jejich konstrukčních částí a materiálů. V těchto opatřeních musí být dodrženo řádné fungování vnitřního trhu. V této souvislosti členské státy přijmou vhodná opatření, aby výrobci prostřednictvím specifických vlastností návrhu anebo výrobních postupů nebránili opětovnému použití OEEZ, pokud tyto specifické vlastnosti návrhu nebo výrobní postupy nepředstavují značné výhody, například s ohledem na ochranu životního prostředí nebo na požadavky na bezpečnost. | V souladu s právními předpisy týkajícími se výrobků, včetně směrnice 2005/32/ES o ekodesignu,



  opatření zaměřená na podporu návrh a výrob elektrických a elektronických zařízení, zejména s ohledem na snazší opětovné použití, demontáž a využití OEEZ, jejich konstrukčních částí a materiálů. V těchto opatřeních musí být dodrženo řádné fungování vnitřního trhu. V této souvislosti členské státy přijmou vhodná opatření, aby výrobci prostřednictvím specifických vlastností návrhu anebo výrobních postupů nebránili opětovnému použití OEEZ, pokud tyto specifické vlastnosti návrhu nebo výrobní postupy nepředstavují značné výhody, například s ohledem na ochranu životního prostředí nebo na požadavky na bezpečnost. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu s právními předpisy týkajícími se výrobků, včetně směrnice 2005/32/ES o ekodesignu, o opatření zaměřená na podporu návrh a výrob elektrických a elektronických zařízení, zejména s ohledem na snazší opětovné použití, demontáž a využití OEEZ, jejich konstrukčních částí a materiálů. V těchto opatřeních musí být dodrženo řádné fungování vnitřního trhu. V této souvislosti členské státy přijmou vhodná opatření, aby výrobci prostřednictvím specifických vlastností návrhu anebo výrobních postupů nebránili opětovnému použití OEEZ, pokud tyto specifické vlastnosti návrhu nebo výrobní postupy nepředstavují značné výhody, například s ohledem na ochranu životního prostředí nebo na požadavky na bezpečnost.

V souladu s právními předpisy týkajícími se výrobků, včetně směrnice 2005/32/ES o ekodesignu,



  opatření zaměřená na podporu návrh a výrob elektrických a elektronických zařízení, zejména s ohledem na snazší opětovné použití, demontáž a využití OEEZ, jejich konstrukčních částí a materiálů. V těchto opatřeních musí být dodrženo řádné fungování vnitřního trhu. V této souvislosti členské státy přijmou vhodná opatření, aby výrobci prostřednictvím specifických vlastností návrhu anebo výrobních postupů nebránili opětovnému použití OEEZ, pokud tyto specifické vlastnosti návrhu nebo výrobní postupy nepředstavují značné výhody, například s ohledem na ochranu životního prostředí nebo na požadavky na bezpečnost.

Odůvodnění

Směrnice by měla žádat od členských států, aby uložily výrobcům povinnost navrhovat ekologičtější výrobky (nejen je k tomu podněcovaly). Poplatky účtované v rámci programů dodržování předpisů by se tedy měly vztahovat na opakovatelnou použitelnost nebo recyklovatelnost určitého výrobku. Aby toho bylo možné dosáhnout, je v směrnici OEEZ potřebná specifikace výpočtu (viditelných) poplatků účtovaných v programech dodržování předpisů.

Pozměňovací návrh 3

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy přijmou vhodná opatření k minimalizaci odstraňování OEEZ ve formě netříděného komunálního odpadu a k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru OEEZ, a to zejména a přednostně u chladicích a mrazicích zařízení, která obsahují látky poškozující ozonovou vrstvu a fluorované skleníkové plyny. | Členské státy přijmou vhodná opatření k minimalizaci odstraňování OEEZ ve formě netříděného komunálního odpadu a k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru OEEZ, a to zejména a přednostně u chladicích a mrazicích zařízení, která obsahují látky poškozující ozonovou vrstvu a fluorované skleníkové plyny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy přijmou vhodná opatření k minimalizaci odstraňování OEEZ ve formě netříděného komunálního odpadu a k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru OEEZ, a to zejména a přednostně u chladicích a mrazicích zařízení, která obsahují látky poškozující ozonovou vrstvu a fluorované skleníkové plyny.

Členské státy přijmou vhodná opatření k minimalizaci odstraňování OEEZ ve formě netříděného komunálního odpadu a k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru OEEZ, a to zejména a přednostně u chladicích a mrazicích zařízení, která obsahují látky poškozující ozonovou vrstvu a fluorované skleníkové plyny.

Odůvodnění

Značné množství drobných OEEZ se vyhazuje do kontejnerů na komunální odpad a dále pokračuje v toku netříděného odpadu. Jejich vytřídění je nákladné a zbytečně zatěžuje místní samosprávu a je příčinou dodatečných dohod s výrobci. Eliminace tohoto postupu sníží náklady na třídění.

Pozměňovací návrh 4

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), čl. 7 odst. 1

| Text navrhovaný Evropskou komisí |
| --- |
| Článek 7


  Úroveň sběru







  1. | Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, členské státy zajistí, že výrobci nebo třetí osoby jednající jejich jménem dosáhnou minimální úrovně sběru 65 %. Tato úroveň sběru je vypočítána na základě celkové hmotnosti OEEZ sebraných podle článků 5 a 6 v daném roce v uvedeném členském státě a je vyjádřena jako procentní podíl průměrné hmotnosti elektrických a elektronických zařízení uvedených na trh v daném členském státě v předchozích dvou letech. Této úrovně sběru se dosáhne každoročně a počínaje rokem 2016. |

Text navrhovaný Evropskou komisí

Článek 7

Úroveň sběru

1.

Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, členské státy zajistí, že výrobci nebo třetí osoby jednající jejich jménem dosáhnou minimální úrovně sběru 65 %. Tato úroveň sběru je vypočítána na základě celkové hmotnosti OEEZ sebraných podle článků 5 a 6 v daném roce v uvedeném členském státě a je vyjádřena jako procentní podíl průměrné hmotnosti elektrických a elektronických zařízení uvedených na trh v daném členském státě v předchozích dvou letech. Této úrovně sběru se dosáhne každoročně a počínaje rokem 2016.

Návrh stanoviska

Pozměňovací návrh

Článek 7

Úroveň sběru

| 1. | Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, členské státy zajistí, že výrobci nebo třetí osoby jednající jejich jménem dosáhnou minimální úrovně sběru 65 % . Tato úroveň sběru je vypočítána na základě celkové hmotnosti OEEZ sebraných podle článků 5 a 6 v daném roce v uvedeném členském státě a je vyjádřena jako procentní podíl průměrné hmotnosti elektrických a elektronických zařízení uvedených na trh v daném členském státě v předchozích dvou letech. Této úrovně sběru se dosáhne každoročně a počínaje rokem 2016. |
| --- | --- |

1.

Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, členské státy zajistí, že výrobci nebo třetí osoby jednající jejich jménem dosáhnou minimální úrovně sběru 65 % . Tato úroveň sběru je vypočítána na základě celkové hmotnosti OEEZ sebraných podle článků 5 a 6 v daném roce v uvedeném členském státě a je vyjádřena jako procentní podíl průměrné hmotnosti elektrických a elektronických zařízení uvedených na trh v daném členském státě v předchozích dvou letech. Této úrovně sběru se dosáhne každoročně a počínaje rokem 2016.

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh vtěluje odst. 23 návrhu stanoviska do pozměňovacího návrhu k návrhu právního předpisu.

Pozměňovací návrh 5

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), čl. 11 odst. 1 a 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

.

| . | Pokud jde o všechna OEEZ z odděleného sběru, která byla ke zpracování v souladu s článkem nebo pro přípravu k opětovnému použití, členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2011 výrobci splnili tyto minimální cíle:






  a) | pro OEEZ spadající do kategorií 1 a 10 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 85 % a |
| --- | --- | --- | --- |

Pokud jde o všechna OEEZ z odděleného sběru, která byla ke zpracování v souladu s článkem nebo pro přípravu k opětovnému použití, členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2011 výrobci splnili tyto minimální cíle:

a)

pro OEEZ spadající do kategorií 1 a 10 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 85 % a

| — | musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 80 % ; |
| --- | --- |

—

musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 80 % ;

| b) | pro OEEZ spadající do kategorií 3 a 4 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 80 % a |
| --- | --- | --- |

b)

pro OEEZ spadající do kategorií 3 a 4 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 80 % a

| — | musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 70 % ; |
| --- | --- |

—

musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 70 % ;

| c) | pro OEEZ spadající do kategorií 2, 5, 6, 7, 8 a 9 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 75 % a |
| --- | --- | --- |

c)

pro OEEZ spadající do kategorií 2, 5, 6, 7, 8 a 9 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 75 % a

| — | musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 55 % ; |
| --- | --- |

—

musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 55 % ;

| d) | pro výbojky musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 85 % . |
| --- | --- |

d)

pro výbojky musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 85 % .

nový

| 2. | Tyto cíle se vypočítají jako hmotnostní procentní podíl odděleně sebraných OEEZ, která jsou předána do zařízení na využití. |
| --- | --- |

2.

Tyto cíle se vypočítají jako hmotnostní procentní podíl odděleně sebraných OEEZ, která jsou předána do zařízení na využití.

| |
| --- |

.

| . | Pokud jde o všechna OEEZ z odděleného sběru, která byla ke zpracování v souladu s článkem nebo pro přípravu k opětovnému použití, členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2011 výrobci splnili tyto minimální cíle:






  a) | pro OEEZ spadající do kategorií 1 a 10 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 85 % |
| --- | --- | --- | --- |

Pokud jde o všechna OEEZ z odděleného sběru, která byla ke zpracování v souladu s článkem nebo pro přípravu k opětovnému použití, členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2011 výrobci splnili tyto minimální cíle:

a)

pro OEEZ spadající do kategorií 1 a 10 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 85 %

| — | musí být recyklováno 75 % ; |
| --- | --- |

—

musí být recyklováno 75 % ;

| — | |
| --- | --- |

—

| b) | pro OEEZ spadající do kategorií 3 a 4 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 80 % |
| --- | --- | --- |

b)

pro OEEZ spadající do kategorií 3 a 4 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 80 %

| — | musí být recyklováno
  65 % ; |
| --- | --- |

—

musí být recyklováno
  65 % ;

| — | |
| --- | --- |

—

| c) | pro OEEZ spadající do kategorií 2, 5, 6, 7, 8 a 9 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):






  — | musí být využito 75 % |
| --- | --- | --- |

c)

pro OEEZ spadající do kategorií 2, 5, 6, 7, 8 a 9 přílohy I směrnice 20xx/xx/ES (směrnice o nebezpečných látkách):

—

musí být využito 75 %

| — | musí být recyklováno 50 % ; |
| --- | --- |

—

musí být recyklováno 50 % ;

| — | |
| --- | --- |

—

| d) | pro výbojky musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 85 % .
  nový |
| --- | --- |

d)

pro výbojky musí být připraveno k opětovnému použití a recyklováno 85 % .

nový

| 2. | Tyto cíle se vypočítají jako hmotnostní procentní podíl odděleně sebraných OEEZ, která jsou předána do zařízení na využití. |
| --- | --- |

2.

Tyto cíle se vypočítají jako hmotnostní procentní podíl odděleně sebraných OEEZ, která jsou předána do zařízení na využití.

Odůvodnění

V návrzích Evropské komise se nepočítá se stanovením zvláštního cíle pro OEEZ určená k opětovnému použití. Výrobci proto nejsou stimulováni k přípravě OEEZ k opětovnému použití. Zahrnutí tohoto cíle do cíle pro OEEZ určená k recyklaci může výrobce odrazovat od přípravy těchto zařízení k opětovnému použití. Je třeba mít na zřeteli, že značné množství těchto zařízení může být ihned nebo po malých opravách určeno k opětovnému použití. Z toho vyplývá stanovení zvláštního cíle pro tento druh určení.

Pozměňovací návrh 6

Návrh týkající se směrnice o OEEZ (přepracování), čl. 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Členské státy zajistí, aby výrobci financovali přinejmenším sběr, zpracování, využití a environmentálně šetrné odstraňování OEEZ z domácností uložených ve sběrných zařízeních, která byla zřízena podle čl. 5 odst. 2. Je-li to zapotřebí, vybízejí členské státy výrobce k tomu, aby financovali veškeré náklady, které vzniknou sběrným zařízením u OEEZ z domácností. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Členské státy zajistí, aby výrobci financovali přinejmenším sběr, zpracování, využití a environmentálně šetrné odstraňování OEEZ z domácností uložených ve sběrných zařízeních, která byla zřízena podle čl. 5 odst. 2. Je-li to zapotřebí, vybízejí členské státy výrobce k tomu, aby financovali veškeré náklady, které vzniknou sběrným zařízením u OEEZ z domácností.

| 2. | U výrobků uvedených na trh po 13. srpnu 2005 musí každý výrobce odpovídat za financování postupů uvedených v odstavci 1 týkajících se odpadů z vlastních výrobků. Výrobci mají možnost plnit tuto povinnost buď samostatně, nebo zapojením do kolektivního systému.
  Členské státy zajistí, že každý výrobce při uvedení výrobku na trh poskytne záruku, že bude zajištěno financování nakládání se všemi OEEZ a že výrobci jasně označí své výrobky v souladu s čl. 15 odst. 2. Tato záruka zajistí, že postupy uvedené v odstavci 1 týkající se tohoto výrobku budou financovány. Záruka může mít formu účasti výrobce na vhodných systémech financování nakládání s OEEZ, pojištění recyklace nebo vázaného bankovního účtu. |
| --- | --- |

2.

U výrobků uvedených na trh po 13. srpnu 2005 musí každý výrobce odpovídat za financování postupů uvedených v odstavci 1 týkajících se odpadů z vlastních výrobků. Výrobci mají možnost plnit tuto povinnost buď samostatně, nebo zapojením do kolektivního systému.

Členské státy zajistí, že každý výrobce při uvedení výrobku na trh poskytne záruku, že bude zajištěno financování nakládání se všemi OEEZ a že výrobci jasně označí své výrobky v souladu s čl. 15 odst. 2. Tato záruka zajistí, že postupy uvedené v odstavci 1 týkající se tohoto výrobku budou financovány. Záruka může mít formu účasti výrobce na vhodných systémech financování nakládání s OEEZ, pojištění recyklace nebo vázaného bankovního účtu.

3.

| 3. | Financování nákladů spojených s nakládáním s OEEZ z výrobků uvedených na trh před (historický odpad) musí být zajištěno jedním nebo více systémy, do kterých všichni výrobci, kteří působí na trhu v okamžiku, kdy příslušné náklady vznikají, přispívají úměrně, tj. v poměru k jejich podílu na trhu podle druhu zařízení. |
| --- | --- |

Financování nákladů spojených s nakládáním s OEEZ z výrobků uvedených na trh před (historický odpad) musí být zajištěno jedním nebo více systémy, do kterých všichni výrobci, kteří působí na trhu v okamžiku, kdy příslušné náklady vznikají, přispívají úměrně, tj. v poměru k jejich podílu na trhu podle druhu zařízení.

1.

| |
| --- |

| 1. | Členské státy zajistí, aby výrobci financovali přinejmenším sběr, zpracování, využití a environmentálně šetrné odstraňování OEEZ z domácností uložených ve sběrných zařízeních, která byla zřízena podle čl. 5 odst. 2. lenské státy výrobc financovali veškeré náklady
  sběrným zařízením u OEEZ z domácností. |
| --- | --- |

Členské státy zajistí, aby výrobci financovali přinejmenším sběr, zpracování, využití a environmentálně šetrné odstraňování OEEZ z domácností uložených ve sběrných zařízeních, která byla zřízena podle čl. 5 odst. 2. lenské státy výrobc financovali veškeré náklady
  sběrným zařízením u OEEZ z domácností.

| 2. | U výrobků uvedených na trh po 13. srpnu 2005 musí každý výrobce odpovídat za financování postupů uvedených v odstavci 1 týkajících se odpadů z vlastních výrobků. Výrobci mají možnost plnit tuto povinnost buď samostatně, nebo zapojením do kolektivního systému.
  Členské státy zajistí, že každý výrobce při uvedení výrobku na trh poskytne záruku, že bude zajištěno financování nakládání se všemi OEEZ a že výrobci jasně označí své výrobky v souladu s čl. 15 odst. 2. Tato záruka zajistí, že postupy uvedené v odstavci 1 týkající se tohoto výrobku budou financovány. Záruka může mít formu účasti výrobce na vhodných systémech financování nakládání s OEEZ pojištění recyklace nebo vázaného bankovního účtu. |
| --- | --- |

2.

U výrobků uvedených na trh po 13. srpnu 2005 musí každý výrobce odpovídat za financování postupů uvedených v odstavci 1 týkajících se odpadů z vlastních výrobků. Výrobci mají možnost plnit tuto povinnost buď samostatně, nebo zapojením do kolektivního systému.

Členské státy zajistí, že každý výrobce při uvedení výrobku na trh poskytne záruku, že bude zajištěno financování nakládání se všemi OEEZ a že výrobci jasně označí své výrobky v souladu s čl. 15 odst. 2. Tato záruka zajistí, že postupy uvedené v odstavci 1 týkající se tohoto výrobku budou financovány. Záruka může mít formu účasti výrobce na vhodných systémech financování nakládání s OEEZ pojištění recyklace nebo vázaného bankovního účtu.

3.

| 3. | Financování nákladů spojených s nakládáním s OEEZ z výrobků uvedených na trh před (historický odpad) musí být zajištěno jedním nebo více systémy, do kterých všichni výrobci, kteří působí na trhu v okamžiku, kdy příslušné náklady vznikají, přispívají úměrně, tj. v poměru k jejich podílu na trhu podle druhu zařízení. |
| --- | --- |

Financování nákladů spojených s nakládáním s OEEZ z výrobků uvedených na trh před (historický odpad) musí být zajištěno jedním nebo více systémy, do kterých všichni výrobci, kteří působí na trhu v okamžiku, kdy příslušné náklady vznikají, přispívají úměrně, tj. v poměru k jejich podílu na trhu podle druhu zařízení.

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

Odůvodnění

Důležitost této záležitosti vyžaduje jasnou a srozumitelnou povinnost výrobců financovat náklady spojené se sběrem a sběrnými zařízeními u OEEZ počínaje sběrem odpadu z elektrických spotřebičů na konci jejich životnosti. Rozšíření zodpovědnosti výrobců na náklady odděleného sběru z domácností by mělo být závazné, aby zajistilo větší harmonizaci finanční zodpovědnosti a vytvořilo rovné konkurenční prostředí v Evropské unii.

V Bruselu dne 4. prosince 2009.

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Síť pro zavádění a provádění environmentálních právních předpisů.

1

(2)  EHSV 2008, CECED 2009, DIGITALEUROPE 2009, ORGALIME 2009.

2

---