# Úřední věstník C 146/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.146.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 146 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 534. června 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.146.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 146

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 534. června 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 146/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2009–2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2009/2010–2014/2015 | 18 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 146/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2009–2013

1

2010/C 146/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2009–2012

7

2010/C 146/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2009–2012

12

2010/C 146/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2009/2010–2014/2015

18

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 146/05 | Směnné kurzy vůči euru | 24 |
| 2010/C 146/06 | Rozhodnutí o ukončení formálního vyšetřovacího řízení v důsledku zpětvzetí oznámení o státní podpoře členským státem – Státní podpora – Německo (Články 107 a 109 Smlouvy o fungování Evropské unie) – Oznámení Komise podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie – zpětvzetí oznámení o státní podpoře – Státní podpora C 28/08 (ex N 345/06) – zvýhodnění pro malé a střední podniky poskytnuté podniku Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 146/05

Směnné kurzy vůči euru

24

2010/C 146/06

Rozhodnutí o ukončení formálního vyšetřovacího řízení v důsledku zpětvzetí oznámení o státní podpoře členským státem – Státní podpora – Německo (Články 107 a 109 Smlouvy o fungování Evropské unie) – Oznámení Komise podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie – zpětvzetí oznámení o státní podpoře – Státní podpora C 28/08 (ex N 345/06) – zvýhodnění pro malé a střední podniky poskytnuté podniku Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 146/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 29 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 146/11 | Informační oznámení – Veřejná konzultace – Zeměpisná označení z Ukrajiny | 30 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 146/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

29

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 146/11

Informační oznámení – Veřejná konzultace – Zeměpisná označení z Ukrajiny

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2009–2013

2010/C 146/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami (1) a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 5 odst. 3 (pro PS) uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Španělska na období 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Španělska na období 2009–2013.

| (2) | Po více než deseti letech silného růstu HDP prošlo Španělsko v roce 2009 těžkou recesí. Zhoršená hospodářská situace byla způsobena prudkým poklesem domácí poptávky odrážejícím snižování makroekonomické nerovnováhy nahromaděné během období rozmachu, a dále prohlubována celosvětovou finanční krizí. Zejména skončil rozmach úvěrů a soukromý sektor rychle zvýšil svou míru úspor; došlo ke snížení cen i útlumu činnosti v předimenzovaném sektoru stavebnictví; vysoký vnější dluh poklesl a zmírnily se inflační tlaky.
  Zpomalení vedlo k dramatické ztrátě zaměstnanosti a výrazné nezaměstnanosti. Současná krize má výrazně nepříznivý dopad i na stav španělských veřejných financí. Kromě klesající hospodářské aktivity to lze pozorovat na vývoji fiskální situace, která odráží pružnou odezvu politiky provádějící rozsáhlá stimulační opatření. Schodek veřejných financí překročil již v roce 2008 hodnotu 3 % HDP a z toho důvodu došlo v březnu 2009 k zahájení postupu při nadměrném schodku. V rámci nejnovějšího bodu tohoto postupu Rada vydala v prosinci 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie revidované doporučení, kterým se Španělsko vyzývá, aby do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Hlavní nadcházející úkoly spočívají v pokračování korekcí, včetně snížení vnějšího schodku a nalezení nových zdrojů růstu HDP mimo domácí poptávku, zejména ve stavebnictví, a ve vnějším sektoru. To bude vyžadovat provedení reforem směřujících ke zlepšení produktivity a potenciálního růstu HDP a také trvalé vytvoření pracovních míst. Současně je nutné zvýšit konkurenceschopnost, mimo jiné pomocí vhodných politik pro snížení nákladů, tj. omezením růstu cen a mezd oproti obchodním partnerům. Tyto strukturální problémy konkurenceschopnosti spolu s cyklickými faktory, které odrážejí silný ekonomický růst nad úroveň hlavních obchodních partnerů, vyvolaly současný značný schodek běžného účtu, který se za poslední desetiletí rychle zvýšil a v roce 2007 dosáhl dvojcifernými čísly svého vrcholu, než v roce 2009 klesl zhruba na polovinu. Nakonec, i když veřejný sektor doposud prudký pokles soukromého sektoru zmírňoval, pro pokračování tohoto postupu již bez dalšího narušení fiskální udržitelnosti není prostor. Pokračování strategie věrohodné a udržitelné fiskální konsolidace je tedy hlavním úkolem pro nadcházející roky. |
| --- | --- |

(2)

Po více než deseti letech silného růstu HDP prošlo Španělsko v roce 2009 těžkou recesí. Zhoršená hospodářská situace byla způsobena prudkým poklesem domácí poptávky odrážejícím snižování makroekonomické nerovnováhy nahromaděné během období rozmachu, a dále prohlubována celosvětovou finanční krizí. Zejména skončil rozmach úvěrů a soukromý sektor rychle zvýšil svou míru úspor; došlo ke snížení cen i útlumu činnosti v předimenzovaném sektoru stavebnictví; vysoký vnější dluh poklesl a zmírnily se inflační tlaky.

Zpomalení vedlo k dramatické ztrátě zaměstnanosti a výrazné nezaměstnanosti. Současná krize má výrazně nepříznivý dopad i na stav španělských veřejných financí. Kromě klesající hospodářské aktivity to lze pozorovat na vývoji fiskální situace, která odráží pružnou odezvu politiky provádějící rozsáhlá stimulační opatření. Schodek veřejných financí překročil již v roce 2008 hodnotu 3 % HDP a z toho důvodu došlo v březnu 2009 k zahájení postupu při nadměrném schodku. V rámci nejnovějšího bodu tohoto postupu Rada vydala v prosinci 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie revidované doporučení, kterým se Španělsko vyzývá, aby do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Hlavní nadcházející úkoly spočívají v pokračování korekcí, včetně snížení vnějšího schodku a nalezení nových zdrojů růstu HDP mimo domácí poptávku, zejména ve stavebnictví, a ve vnějším sektoru. To bude vyžadovat provedení reforem směřujících ke zlepšení produktivity a potenciálního růstu HDP a také trvalé vytvoření pracovních míst. Současně je nutné zvýšit konkurenceschopnost, mimo jiné pomocí vhodných politik pro snížení nákladů, tj. omezením růstu cen a mezd oproti obchodním partnerům. Tyto strukturální problémy konkurenceschopnosti spolu s cyklickými faktory, které odrážejí silný ekonomický růst nad úroveň hlavních obchodních partnerů, vyvolaly současný značný schodek běžného účtu, který se za poslední desetiletí rychle zvýšil a v roce 2007 dosáhl dvojcifernými čísly svého vrcholu, než v roce 2009 klesl zhruba na polovinu. Nakonec, i když veřejný sektor doposud prudký pokles soukromého sektoru zmírňoval, pro pokračování tohoto postupu již bez dalšího narušení fiskální udržitelnosti není prostor. Pokračování strategie věrohodné a udržitelné fiskální konsolidace je tedy hlavním úkolem pro nadcházející roky.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí.
  V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Španělsko je důležité provést reformy především v oblasti trhu práce, vzdělávání, hospodářské soutěže ve službách, elektrické energie, efektivnosti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí.

V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Španělsko je důležité provést reformy především v oblasti trhu práce, vzdělávání, hospodářské soutěže ve službách, elektrické energie, efektivnosti výzkumu a vývoje.

| (4) | Makroekonomický scénář, na němž je program založen, odhaduje pro rok 2010 pokles reálného HDP o 0,3 %, poté se u HDP předpokládá obnovení růstu na 1,8 % v roce 2011, a v letech 2012 a 2013 by pak měl průměrný růst činit 3 %. Na zrychlení se bude podílet zejména domácí poptávka, kterou dále podpoří vnější sektor. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z mírně optimistických předpokladů růstu pro rok 2010 a výrazně optimistických předpokladů pro roky následující. Především je pravděpodobné, že plánovaný postup pro domácí poptávku bude v nadcházejících letech ještě nevýraznější vzhledem k velikosti průběžných strukturálních korekcí, a to zejména, ale nejenom, klesajícího podílu investic do bytového sektoru na hospodářských aktivitách. Projekce zmírňování inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Předpokládá se, že potřeba čistých zahraničních půjček v průběhu programového období dále klesne, což odráží snížení velké vnější nerovnováhy Španělska. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, na němž je program založen, odhaduje pro rok 2010 pokles reálného HDP o 0,3 %, poté se u HDP předpokládá obnovení růstu na 1,8 % v roce 2011, a v letech 2012 a 2013 by pak měl průměrný růst činit 3 %. Na zrychlení se bude podílet zejména domácí poptávka, kterou dále podpoří vnější sektor. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z mírně optimistických předpokladů růstu pro rok 2010 a výrazně optimistických předpokladů pro roky následující. Především je pravděpodobné, že plánovaný postup pro domácí poptávku bude v nadcházejících letech ještě nevýraznější vzhledem k velikosti průběžných strukturálních korekcí, a to zejména, ale nejenom, klesajícího podílu investic do bytového sektoru na hospodářských aktivitách. Projekce zmírňování inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Předpokládá se, že potřeba čistých zahraničních půjček v průběhu programového období dále klesne, což odráží snížení velké vnější nerovnováhy Španělska.

| (5) | Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 11,4 % HDP. Značné zhoršení oproti schodku 4,1 % HDP v roce 2008 je do značné míry odrazem dopadu krize na stav veřejných financí, včetně působení automatických stabilizátorů, ale podíl na něm mají také stimulační opatření prováděná v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy ve výši 2,25 % HDP. Program předpokládá, že se bude fiskální politika v roce 2010 a pozdějších letech programu vracet k restriktivní orientaci, v souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem do roku 2013 napravit nadměrný schodek a vrátit se na pozici udržitelných veřejných financí. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 11,4 % HDP. Značné zhoršení oproti schodku 4,1 % HDP v roce 2008 je do značné míry odrazem dopadu krize na stav veřejných financí, včetně působení automatických stabilizátorů, ale podíl na něm mají také stimulační opatření prováděná v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy ve výši 2,25 % HDP. Program předpokládá, že se bude fiskální politika v roce 2010 a pozdějších letech programu vracet k restriktivní orientaci, v souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem do roku 2013 napravit nadměrný schodek a vrátit se na pozici udržitelných veřejných financí.

| (6) | Cílový schodek veřejných financí činí v roce 2010 podle programu 9,8 % HDP, což je hodnota výrazně vyšší, než byl schodek 8,1 % HDP projektovaný v rozpočtu na rok 2010. Toto zhoršení o 1,7 procentního bodu HDP vychází ze změny ve srovnávací základně roku 2009. Zákon o rozpočtu na rok 2010 obsahuje mnoho diskrečních opatření na straně příjmů i výdajů a bude znamenat počátek fiskální konsolidace ve Španělsku. Pokud se týká příjmů, rozpočet obsahuje mimo jiné zvýšení sazeb DPH od července 2010, zvýšení progresivity systému daní z úspor a dočasné snížení daní malých a středních podniků, které podporují zaměstnanost. Rovněž odráží dodatečný dopad zvýšení daní z alkoholu a tabákových výrobků zavedených v polovině roku 2009. Na straně výdajů rozpočet obsahuje částečné rozšíření investičního balíčku určeného místním samosprávám ve výši 0,5 % HDP. Předpokládá se, že tyto investiční výdaje budou více než vyrovnány úsporami současných výdajů dosahujících 0,75 % HDP. Rozpočet dále odráží odbourání velkého počtu dočasných stimulačních opatření provedených v roce 2008, například snížení daňové zátěže příjmů z výdělečné činnosti prostřednictvím slevy na dani z příjmu fyzických osob. Předpokládá se, že kombinovaný dopad zrušení dočasných stimulačních opatření a nových diskrečních opatření uvedených v návrhu zákona o rozpočtu pro rok 2010 přinese zlepšení rozpočtového salda až o 1,75 procentního bodu HDP v roce 2010, což by bylo v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Kromě opatření obsažených v rozpočtu na rok 2010 se očekává posílení konsolidace návrhem takzvaného „Plánu bezprostředních opatření“ pro rok 2010, který povede ke snížení o 0,5 % HDP oproti plánovaným výdajům v zákonu o rozpočtu na rok 2010. Orientace fiskální politiky v roce 2010 měřená změnou strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, bude restriktivní, se zlepšením o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(6)

Cílový schodek veřejných financí činí v roce 2010 podle programu 9,8 % HDP, což je hodnota výrazně vyšší, než byl schodek 8,1 % HDP projektovaný v rozpočtu na rok 2010. Toto zhoršení o 1,7 procentního bodu HDP vychází ze změny ve srovnávací základně roku 2009. Zákon o rozpočtu na rok 2010 obsahuje mnoho diskrečních opatření na straně příjmů i výdajů a bude znamenat počátek fiskální konsolidace ve Španělsku. Pokud se týká příjmů, rozpočet obsahuje mimo jiné zvýšení sazeb DPH od července 2010, zvýšení progresivity systému daní z úspor a dočasné snížení daní malých a středních podniků, které podporují zaměstnanost. Rovněž odráží dodatečný dopad zvýšení daní z alkoholu a tabákových výrobků zavedených v polovině roku 2009. Na straně výdajů rozpočet obsahuje částečné rozšíření investičního balíčku určeného místním samosprávám ve výši 0,5 % HDP. Předpokládá se, že tyto investiční výdaje budou více než vyrovnány úsporami současných výdajů dosahujících 0,75 % HDP. Rozpočet dále odráží odbourání velkého počtu dočasných stimulačních opatření provedených v roce 2008, například snížení daňové zátěže příjmů z výdělečné činnosti prostřednictvím slevy na dani z příjmu fyzických osob. Předpokládá se, že kombinovaný dopad zrušení dočasných stimulačních opatření a nových diskrečních opatření uvedených v návrhu zákona o rozpočtu pro rok 2010 přinese zlepšení rozpočtového salda až o 1,75 procentního bodu HDP v roce 2010, což by bylo v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Kromě opatření obsažených v rozpočtu na rok 2010 se očekává posílení konsolidace návrhem takzvaného „Plánu bezprostředních opatření“ pro rok 2010, který povede ke snížení o 0,5 % HDP oproti plánovaným výdajům v zákonu o rozpočtu na rok 2010. Orientace fiskální politiky v roce 2010 měřená změnou strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, bude restriktivní, se zlepšením o 2 procentní body.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je snížit do roku 2013 schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP, v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.
  Cílovými schodky aktualizace jsou pro roky 2011, 2012 a 2013 hodnoty 7,5 %, 5,3 % a 3 % HDP. Předpokládá se, že pro konsolidaci v pozdějších letech bude výraznou podporou návrh takzvaného Plánu úspor 2011–2013 pro centrální vládu, který byl schválen 29. ledna 2010 a v příštích měsících má být podrobněji rozpracován, a Rámcové dohody, jež však ještě musí být schváleny, ale které obsahují řadu nových opatření pro snížení výdajů na regionální a místní úrovni. Cílem hlavních návrhů obsažených v tomto balíčku je i) prakticky zmrazit proces náboru do veřejného sektoru, ii) trvale omezit mezispotřebu, převody a jiné výdaje o 1 procentní bod HDP, iii) snížit tvorbu hrubého fixního kapitálu o 0,9 % HDP a iv) omezit subvencování o 0,5 % HDP. Střednědobým rozpočtovým cílem zůstává podle programu vyrovnaný stav během celého cyklu. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý rozpočtový cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je snížit do roku 2013 schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP, v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.

Cílovými schodky aktualizace jsou pro roky 2011, 2012 a 2013 hodnoty 7,5 %, 5,3 % a 3 % HDP. Předpokládá se, že pro konsolidaci v pozdějších letech bude výraznou podporou návrh takzvaného Plánu úspor 2011–2013 pro centrální vládu, který byl schválen 29. ledna 2010 a v příštích měsících má být podrobněji rozpracován, a Rámcové dohody, jež však ještě musí být schváleny, ale které obsahují řadu nových opatření pro snížení výdajů na regionální a místní úrovni. Cílem hlavních návrhů obsažených v tomto balíčku je i) prakticky zmrazit proces náboru do veřejného sektoru, ii) trvale omezit mezispotřebu, převody a jiné výdaje o 1 procentní bod HDP, iii) snížit tvorbu hrubého fixního kapitálu o 0,9 % HDP a iv) omezit subvencování o 0,5 % HDP. Střednědobým rozpočtovým cílem zůstává podle programu vyrovnaný stav během celého cyklu. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý rozpočtový cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období.

| (8) | Výsledky rozpočtového hospodaření v průběhu programového období by se mohly ukázat horší, než program předpokládá. Tato rizika se jeví jako poměrně málo významná v roce 2010, avšak závažnější v roce 2011 a dalším období. Zatímco v roce 2010 jsou makroekonomické projekce obsažené v aktualizaci pouze mírně optimistické, v pozdějších letech jsou výrazně optimistické. Nejistota se také vznáší nad předpokládanými konsolidačními opatřeními, zejména po roce 2010, protože tato opatření jsou stále ve fázi návrhů a musejí se ještě konkretizovat, přijmout a provést. Další riziko vyplývá z rozpočtového hospodaření regionálních a místních samospráv, předpokládá se však jeho snížení rámcovými dohodami. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření v průběhu programového období by se mohly ukázat horší, než program předpokládá. Tato rizika se jeví jako poměrně málo významná v roce 2010, avšak závažnější v roce 2011 a dalším období. Zatímco v roce 2010 jsou makroekonomické projekce obsažené v aktualizaci pouze mírně optimistické, v pozdějších letech jsou výrazně optimistické. Nejistota se také vznáší nad předpokládanými konsolidačními opatřeními, zejména po roce 2010, protože tato opatření jsou stále ve fázi návrhů a musejí se ještě konkretizovat, přijmout a provést. Další riziko vyplývá z rozpočtového hospodaření regionálních a místních samospráv, předpokládá se však jeho snížení rámcovými dohodami.

| (9) | Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 55,2 % HDP v roce 2009, výrazně výše, než byla hodnota 39,7 % v předchozím roce. Kromě značného prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispívala ke zvyšující se míře zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející především operace na podporu úvěrů.
  Předpokládá se, že míra zadlužení, vyplývající převážně z trvale vysokého schodku veřejných financí, vzroste v průběhu programového období o dalších 19 procentních bodů, překročí v roce 2010 referenční hodnotu Smlouvy a do roku 2013 dosáhne 74 % HDP. Vzhledem k rizikům pro makroekonomický scénář a rozpočtové cíle, potřebě restrukturalizace finančního sektoru a v menší míře i vzhledem k nejistotě týkající se dopadu záruk poskytnutých v souvislosti s finančním podpůrným balíčkem se však může poměr zadlužení vyvíjet méně příznivě, než aktualizace předpokládá. Nárůst dluhu způsobený opatřeními přijatými na podporu finančního odvětví by mohl být vykompenzován, pokud podpůrný program a s ním spojené finanční operace budou úspěšné. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 55,2 % HDP v roce 2009, výrazně výše, než byla hodnota 39,7 % v předchozím roce. Kromě značného prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispívala ke zvyšující se míře zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející především operace na podporu úvěrů.

Předpokládá se, že míra zadlužení, vyplývající převážně z trvale vysokého schodku veřejných financí, vzroste v průběhu programového období o dalších 19 procentních bodů, překročí v roce 2010 referenční hodnotu Smlouvy a do roku 2013 dosáhne 74 % HDP. Vzhledem k rizikům pro makroekonomický scénář a rozpočtové cíle, potřebě restrukturalizace finančního sektoru a v menší míře i vzhledem k nejistotě týkající se dopadu záruk poskytnutých v souvislosti s finančním podpůrným balíčkem se však může poměr zadlužení vyvíjet méně příznivě, než aktualizace předpokládá. Nárůst dluhu způsobený opatřeními přijatými na podporu finančního odvětví by mohl být vykompenzován, pokud podpůrný program a s ním spojené finanční operace budou úspěšné.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je zřetelně vyšší než průměr EU, což je způsobeno především velmi vysokým růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009, tak jak je naznačena v programu, je výrazně horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje vliv stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Je třeba poznamenat, že v důchodovém rezervním fondu byly nahromaděny prostředky na předběžné uhrazení části důchodových výdajů. Dosažení primárních přebytků v střednědobém horizontu by spolu se strukturálními reformami přispělo ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která Komise označila ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2009 (3) za vysoká.
  Vláda předložila podle programu dne 29. ledna 2010 toledskému paktu důchodovou reformu, která obsahuje mimo jiné tyto prvky: stálý růst důchodového věku až na 67 let a možnost propojení dalších parametrů současného systému s tímto rozšířením produktivního věku; posílení vazby mezi přispíváním a čerpáním (včetně možnosti založení imaginárních účtů v části systému); pružnější vztah mezi doplňkovým dobrovolným důchodovým pojištěním a veřejným systémem sociálního zabezpečení a dostatečná a účinnější politika podpory rodin. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je zřetelně vyšší než průměr EU, což je způsobeno především velmi vysokým růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009, tak jak je naznačena v programu, je výrazně horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje vliv stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Je třeba poznamenat, že v důchodovém rezervním fondu byly nahromaděny prostředky na předběžné uhrazení části důchodových výdajů. Dosažení primárních přebytků v střednědobém horizontu by spolu se strukturálními reformami přispělo ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která Komise označila ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2009 (3) za vysoká.

Vláda předložila podle programu dne 29. ledna 2010 toledskému paktu důchodovou reformu, která obsahuje mimo jiné tyto prvky: stálý růst důchodového věku až na 67 let a možnost propojení dalších parametrů současného systému s tímto rozšířením produktivního věku; posílení vazby mezi přispíváním a čerpáním (včetně možnosti založení imaginárních účtů v části systému); pružnější vztah mezi doplňkovým dobrovolným důchodovým pojištěním a veřejným systémem sociálního zabezpečení a dostatečná a účinnější politika podpory rodin.

| (12) | Ačkoli střednědobý rozpočtový rámec účinně pomáhá při prosazení víceletého fiskálního plánování a vykazuje celkově dobré výsledky, tyto výsledky se od roku 2008 zhoršují. Stávající domácí rozpočtový rámec se podařilo posílit reformou umožněnou zákonem o rozpočtové stabilitě z roku 2007, který zavedl zásadu rozpočtové stability během daného cyklu. To umožnilo stanovit rozpočtové cíle na základě cyklické situace. V roce 2009 dosáhla míra pružnosti těchto právních předpisů svých mezí, protože regionální a místní samosprávy dostaly výjimečně možnost vykázat vyšší schodky, než jaké původně přepokládal rozpočtový rámec. Schválení rámcových dohod o udržitelnosti veřejných financí s regiony a obcemi zavede po plném uplatnění nástroj k přijímání a sledování plánů restrukturalizace výdajů obsahově podobných plánům centrální vlády. |
| --- | --- |

(12)

Ačkoli střednědobý rozpočtový rámec účinně pomáhá při prosazení víceletého fiskálního plánování a vykazuje celkově dobré výsledky, tyto výsledky se od roku 2008 zhoršují. Stávající domácí rozpočtový rámec se podařilo posílit reformou umožněnou zákonem o rozpočtové stabilitě z roku 2007, který zavedl zásadu rozpočtové stability během daného cyklu. To umožnilo stanovit rozpočtové cíle na základě cyklické situace. V roce 2009 dosáhla míra pružnosti těchto právních předpisů svých mezí, protože regionální a místní samosprávy dostaly výjimečně možnost vykázat vyšší schodky, než jaké původně přepokládal rozpočtový rámec. Schválení rámcových dohod o udržitelnosti veřejných financí s regiony a obcemi zavede po plném uplatnění nástroj k přijímání a sledování plánů restrukturalizace výdajů obsahově podobných plánům centrální vlády.

| (13) | Program zdůrazňuje důležitost kvality veřejných financí jako klíčového prvku strategie ústupu od fiskální angažovanosti ve Španělsku. V tomto ohledu program nastiňuje některé reformy zaměřené na zlepšení nákladové účinnosti a efektivnosti veřejných výdajů i změny strukturálních rysů daňového systému. Na straně příjmů tyto reformy zahrnují změny strukturálních rysů španělského daňového systému, například zrušení úlev daňové zátěže z výdělečné činnosti, zvýšení progresivity systému daní z úspor a zvýšení sazeb DPH. Na straně výdajů mají přednost produktivní výdaje, především vzdělávání a výzkum a vývoj, spolu s nutností omezit veřejnou mezispotřebu, která se v období 2011–2013 projevila poklesem o 4,3 procentních bodů HDP. |
| --- | --- |

(13)

Program zdůrazňuje důležitost kvality veřejných financí jako klíčového prvku strategie ústupu od fiskální angažovanosti ve Španělsku. V tomto ohledu program nastiňuje některé reformy zaměřené na zlepšení nákladové účinnosti a efektivnosti veřejných výdajů i změny strukturálních rysů daňového systému. Na straně příjmů tyto reformy zahrnují změny strukturálních rysů španělského daňového systému, například zrušení úlev daňové zátěže z výdělečné činnosti, zvýšení progresivity systému daní z úspor a zvýšení sazeb DPH. Na straně výdajů mají přednost produktivní výdaje, především vzdělávání a výzkum a vývoj, spolu s nutností omezit veřejnou mezispotřebu, která se v období 2011–2013 projevila poklesem o 4,3 procentních bodů HDP.

| (14) | Celkově je rozpočtová strategie uvedená v programu v roce 2010 v zásadě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Počínaje rokem 2011 však rozpočtová strategie s přihlédnutím k rizikům pravděpodobně nebude plně v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Ačkoli rozpočtová strategie snížit schodek pod 3 % HDP vypadá věrohodně a je v souladu s doporučením, s přihlédnutím k výše zmíněným rizikům nelze dosažení nápravy nadměrného schodku v rozmezí dané lhůty již zaručit a průměrné fiskální úsilí by mohlo být pro dosažení doporučeného minima 1,5 % HDP ročně za celé období nedostatečné. Rozpočtovou strategii ohrožují především rizika horšího vývoje v důsledku optimistického makroekonomického scénáře po roce 2010, který může způsobit, že hospodářský růst přispěje k fiskální konsolidaci méně, než plánuje program. Navíc, postup korekce po roce 2010 se musí přesněji vymezit z hlediska konkrétních opatření, která se mají přijmout. Rozpočtová strategie také nemusí být dostatečná pro to, aby míra zadlužení začala opět klesat. Pokud má strategie těmto rizikům zabránit, musí ji po roce 2010 podložit plně konkretizovaná opatření a dostatečně posílené plány pro pozdější roky programu. To by bylo rovněž vhodné s ohledem na předpokládané rychlé zvýšení míry zadlužení a výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ale také na korekce, které jsou ve Španělsku hluboce zakořeněné. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je rozpočtová strategie uvedená v programu v roce 2010 v zásadě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Počínaje rokem 2011 však rozpočtová strategie s přihlédnutím k rizikům pravděpodobně nebude plně v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Ačkoli rozpočtová strategie snížit schodek pod 3 % HDP vypadá věrohodně a je v souladu s doporučením, s přihlédnutím k výše zmíněným rizikům nelze dosažení nápravy nadměrného schodku v rozmezí dané lhůty již zaručit a průměrné fiskální úsilí by mohlo být pro dosažení doporučeného minima 1,5 % HDP ročně za celé období nedostatečné. Rozpočtovou strategii ohrožují především rizika horšího vývoje v důsledku optimistického makroekonomického scénáře po roce 2010, který může způsobit, že hospodářský růst přispěje k fiskální konsolidaci méně, než plánuje program. Navíc, postup korekce po roce 2010 se musí přesněji vymezit z hlediska konkrétních opatření, která se mají přijmout. Rozpočtová strategie také nemusí být dostatečná pro to, aby míra zadlužení začala opět klesat. Pokud má strategie těmto rizikům zabránit, musí ji po roce 2010 podložit plně konkretizovaná opatření a dostatečně posílené plány pro pozdější roky programu. To by bylo rovněž vhodné s ohledem na předpokládané rychlé zvýšení míry zadlužení a výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ale také na korekce, které jsou ve Španělsku hluboce zakořeněné.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). S cílem ukončit stav nadměrného schodku vyzvala Rada Španělsko ve svém doporučení ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7, aby v samostatné kapitole aktualizovaných programů stability (5) podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). S cílem ukončit stav nadměrného schodku vyzvala Rada Španělsko ve svém doporučení ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7, aby v samostatné kapitole aktualizovaných programů stability (5) podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady.

Celkově lze shrnout, že současná krize má na stav španělských veřejných financí těžký dopad a projevuje se velmi vysokým odhadovaným schodkem pro rok 2009 a rychle rostoucí mírou veřejného dluhu. Aktualizace programu stability se zaměřuje na rozsáhlé trvalé fiskální konsolidace od roku 2010 do dalšího období, s cílem snížit schodek veřejných financí na 3 % HDP do roku 2013. Fiskální konsolidace je zásadně důležitá, protože nahromadění fiskálních schodků a dluhů by mohlo ve střednědobém horizontu způsobit škody udržitelnému hospodářskému růstu. Kromě toho, zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti by mělo být prioritou také s ohledem na předpokládaný vysoký nárůst veřejných výdajů souvisejících se stárnutím populace. Dosažení ambiciózní konsolidace si může vyžádat další úsilí, zejména s ohledem na výrazně optimistické makroekonomické předpoklady a následné riziko nižšího než předpokládaného příspěvku hospodářského růstu k fiskální konsolidaci a na potenciálně obtížně dosažitelný výběr příjmů v pozdějších letech programu. Postup korekce přitom není plně podložený konkrétními opatřeními pro období po roce 2010. Funkční rozpočtový rámec, zahrnující uspořádání vztahů mezi různými úrovněmi veřejného sektoru, je základním nástrojem pro podporu dosahování ambiciózních konsolidačních plánů v prostředí vysoké fiskální decentralizace. Kromě toho je další zvyšování kvality veřejných financí důležité i z hlediska podpory bezproblémové korekce hospodářství s ohledem na potřebu pokračující korekce makroekonomické nerovnováhy, především nerovnováhy vnější, a to zejména zvyšováním potenciálního HDP, vytvářením nových pracovních míst, posilováním produktivity a konkurenceschopnosti.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 se Španělsko vyzývá, aby:

| i) | důsledně uplatňovalo ambiciózní fiskální plány předložené v programu za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2013 a podpořilo je konkrétními opatřeními v období po roce 2010 a bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření, pokud se projeví rizika ohledně toho, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, z něhož vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7; využilo podle doporučení předepsaném v postupu při nadměrném schodku jakoukoli další příležitost nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, k urychlení snižování hrubé zadluženosti k referenční hodnotě 60 % HDP, |
| --- | --- |

i)

důsledně uplatňovalo ambiciózní fiskální plány předložené v programu za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2013 a podpořilo je konkrétními opatřeními v období po roce 2010 a bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření, pokud se projeví rizika ohledně toho, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, z něhož vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7; využilo podle doporučení předepsaném v postupu při nadměrném schodku jakoukoli další příležitost nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, k urychlení snižování hrubé zadluženosti k referenční hodnotě 60 % HDP,

| ii) | vzhledem k předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rychlému růstu míry veřejného dluhu zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí mimo jiné prováděním reforem důchodového systému v souladu s vládním návrhem, |
| --- | --- |

ii)

vzhledem k předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rychlému růstu míry veřejného dluhu zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí mimo jiné prováděním reforem důchodového systému v souladu s vládním návrhem,

| iii) | zajistilo, aby rozpočtový rámec účinně podporoval plnění uvedených střednědobých fiskálních plánů na všech úrovních veřejného sektoru, a během celého roku pečlivě sledovalo dodržování rozpočtových cílů, |
| --- | --- |

iii)

zajistilo, aby rozpočtový rámec účinně podporoval plnění uvedených střednědobých fiskálních plánů na všech úrovních veřejného sektoru, a během celého roku pečlivě sledovalo dodržování rozpočtových cílů,

| iv) | zajistilo, aby s ohledem na potřebnou korekci stávající makroekonomické nerovnováhy byla opatření k fiskální konsolidaci rovněž zaměřena na pokračující zkvalitňování veřejných financí. |
| --- | --- |

iv)

zajistilo, aby s ohledem na potřebnou korekci stávající makroekonomické nerovnováhy byla opatření k fiskální konsolidaci rovněž zaměřena na pokračující zkvalitňování veřejných financí.

Španělsko se rovněž vybízí, aby zlepšilo plnění požadavků spojených s poskytováním údajů stanovených v souboru pravidel.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS únor 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM listopad 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS únor 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM listopad 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS únor 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM listopad 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS únor 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM listopad 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS únor 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM listopad 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS únor 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM listopad 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS únor 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM listopad 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS únor 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM listopad 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS únor 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM listopad 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | PS únor 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM listopad 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS únor 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM listopad 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | neuv. | neuv. |
| Program stability, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS únor 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM listopad 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS únor 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM listopad 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS únor 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM listopad 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

neuv.

neuv.

PS led. 2009

0,8

–2,3

–3,4

neuv.

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS únor 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM listopad 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS únor 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM listopad 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS únor 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM listopad 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

neuv.

neuv.

PS led. 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS únor 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM listopad 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–3,4

–6,2

–5,7

neuv.

neuv.

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS únor 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM listopad 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS únor 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM listopad 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–3,7

–5,2

–4,2

neuv.

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

PS únor 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM listopad 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–3,3

–4,6

–4,2

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS únor 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM listopad 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

neuv.

neuv.

Program stability, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici, například průběžnou prognózu útvarů Komise z roku 2010.

(3)  V závěrech Rady z 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Chybí především údaje o produktivitě práce, odpracovaných hodinách a jednorázových a jiných opatřeních.

(5)  Španělsko toto doporučení sice splnilo, zprávy však nebyly uvedeny v samostatné kapitole, nýbrž začleněné v kapitole o střednědobé rozpočtové strategii.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření nejsou v posledním programu uvedena, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 uvádí údaje – 0,3 % HDP pro rok 2008 a – 0,7 % HDP pro rok 2009.

Zdroj:

Program stability, prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/7

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2009–2012

2010/C 146/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2009–2012.

| (2) | Hospodářství Švédska se po tvrdém zásahu recese z konce roku 2008 stabilizovalo, nicméně po celý rok 2009 se růst jeho HDP pohyboval v negativních hodnotách. Poněkud netypicky pro tuto fázi cyklu se švédské hospodářství opírá hlavně o spotřebitelskou poptávku, zatímco průmyslová výroba, investiční aktivita a vývoz se pouze ustálily po předchozím prudkém propadu. Výdajům domácností pomohla podpora fiskálních a měnových politik a stabilizace situace na finančních trzích. Zlepšující se vyhlídky trhu práce, růst burzovních indexů a návrat k předchozímu rostoucímu trendu cen nemovitostí rovněž přispěly k posílení důvěry spotřebitelů. V době, kdy hospodářství sklouzlo do recese, švédská měna během méně než jednoho roku zaznamenala efektivní znehodnocení téměř o 30 %, ale od té doby se zotavila přibližně o tři čtvrtiny své ztracené hodnoty. Její nedávné zhodnocení by mělo přispět ke zmírnění inflačních tlaků již tak utlumených výrazným ochabnutím ekonomiky. Vlivem recese a odezvy fiskální politiky na ni se saldo veřejného sektoru přehouplo z přebytku ve výši 2,5 % HDP v roce 2008 do schodku ve výši 0,8 % HDP v roce 2009. Klíčovým úkolem pro zajištění udržitelného vývoje veřejných financí bude zabránit situaci, kdy by oživení, potenciálně poněkud chudé na pracovní místa, mělo trvale nepříznivé účinky na dlouhodobou nezaměstnanost a ztrátu nabídky práce. V tomto ohledu bude důležité zajistit, aby si aktivní politiky trhu práce zachovaly vysokou kvalitu i v době, kdy budou rozšiřovat svůj rozsah působnosti. Dalším úkolem pro tvůrce politik bude pečlivě nastavit odbourávání různých stimulačních opatření s cílem nezadusit oživení hned v zárodku, ale současně nezpůsobit nahromadění potenciálně destabilizující nerovnováhy v sektoru domácností. |
| --- | --- |

(2)

Hospodářství Švédska se po tvrdém zásahu recese z konce roku 2008 stabilizovalo, nicméně po celý rok 2009 se růst jeho HDP pohyboval v negativních hodnotách. Poněkud netypicky pro tuto fázi cyklu se švédské hospodářství opírá hlavně o spotřebitelskou poptávku, zatímco průmyslová výroba, investiční aktivita a vývoz se pouze ustálily po předchozím prudkém propadu. Výdajům domácností pomohla podpora fiskálních a měnových politik a stabilizace situace na finančních trzích. Zlepšující se vyhlídky trhu práce, růst burzovních indexů a návrat k předchozímu rostoucímu trendu cen nemovitostí rovněž přispěly k posílení důvěry spotřebitelů. V době, kdy hospodářství sklouzlo do recese, švédská měna během méně než jednoho roku zaznamenala efektivní znehodnocení téměř o 30 %, ale od té doby se zotavila přibližně o tři čtvrtiny své ztracené hodnoty. Její nedávné zhodnocení by mělo přispět ke zmírnění inflačních tlaků již tak utlumených výrazným ochabnutím ekonomiky. Vlivem recese a odezvy fiskální politiky na ni se saldo veřejného sektoru přehouplo z přebytku ve výši 2,5 % HDP v roce 2008 do schodku ve výši 0,8 % HDP v roce 2009. Klíčovým úkolem pro zajištění udržitelného vývoje veřejných financí bude zabránit situaci, kdy by oživení, potenciálně poněkud chudé na pracovní místa, mělo trvale nepříznivé účinky na dlouhodobou nezaměstnanost a ztrátu nabídky práce. V tomto ohledu bude důležité zajistit, aby si aktivní politiky trhu práce zachovaly vysokou kvalitu i v době, kdy budou rozšiřovat svůj rozsah působnosti. Dalším úkolem pro tvůrce politik bude pečlivě nastavit odbourávání různých stimulačních opatření s cílem nezadusit oživení hned v zárodku, ale současně nezpůsobit nahromadění potenciálně destabilizující nerovnováhy v sektoru domácností.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Švédsko je především důležité provést reformy v oblasti hospodářské soutěže a účasti na trhu práce. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Švédsko je především důležité provést reformy v oblasti hospodářské soutěže a účasti na trhu práce.

| (4) | Makroekonomický scénář, který vychází z návrhu rozpočtu na rok 2010 předloženého parlamentu v září roku 2009 předpokládá, že se růst reálného HDP zvýší z – 5,2 % v roce 2009 na 0,6 % v roce 2010 a během zbytku programového období dosáhne průměrné hodnoty 3,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na opatrných předpokladech růstu pro rok 2010 a poté na výrazně příznivých předpokladech, neboť předpokládané míry růstu jsou podstatně vyšší než odhady střednědobého růstového potenciálu. V této situaci se jeví projekce inflace v programu spíše nižší, přestože se do ní mohlo promítnout předpokládané posílení švédské měny. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, který vychází z návrhu rozpočtu na rok 2010 předloženého parlamentu v září roku 2009 předpokládá, že se růst reálného HDP zvýší z – 5,2 % v roce 2009 na 0,6 % v roce 2010 a během zbytku programového období dosáhne průměrné hodnoty 3,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na opatrných předpokladech růstu pro rok 2010 a poté na výrazně příznivých předpokladech, neboť předpokládané míry růstu jsou podstatně vyšší než odhady střednědobého růstového potenciálu. V této situaci se jeví projekce inflace v programu spíše nižší, přestože se do ní mohlo promítnout předpokládané posílení švédské měny.

| (5) | Program odhaduje, že schodek veřejných financí bude v roce 2009 dosahovat výše 2,2 % HDP. Výrazné zhoršení z přebytku ve výši 2,5 % HDP v roce 2008 odráží dopad krize zprostředkovaný jak působením automatických stabilizátorů, tak diskrečními stimulačními opatřeními o výši přibližně 1,5 % HDP (tedy přes 2,5 % HDP včetně roku 2010), která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Zhoršení bylo způsobeno hlavně poklesem daňových příjmů, protože došlo ke snížení jak počtu odpracovaných hodin, tak průměrné daňové sazby, propadla se spotřeba a klesly zisky podniků i kapitálové zisky. Podle programu se předpokládá, že fiskální politika zůstane v roce 2010 expanzivní. S ohledem na poměrně příznivou rozpočtovou situaci Švédska je pokračující fiskální expanze v roce 2010 přiměřená a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V pozdějších letech programu se nepředpokládají žádné strukturální konsolidace. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje, že schodek veřejných financí bude v roce 2009 dosahovat výše 2,2 % HDP. Výrazné zhoršení z přebytku ve výši 2,5 % HDP v roce 2008 odráží dopad krize zprostředkovaný jak působením automatických stabilizátorů, tak diskrečními stimulačními opatřeními o výši přibližně 1,5 % HDP (tedy přes 2,5 % HDP včetně roku 2010), která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Zhoršení bylo způsobeno hlavně poklesem daňových příjmů, protože došlo ke snížení jak počtu odpracovaných hodin, tak průměrné daňové sazby, propadla se spotřeba a klesly zisky podniků i kapitálové zisky. Podle programu se předpokládá, že fiskální politika zůstane v roce 2010 expanzivní. S ohledem na poměrně příznivou rozpočtovou situaci Švédska je pokračující fiskální expanze v roce 2010 přiměřená a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V pozdějších letech programu se nepředpokládají žádné strukturální konsolidace.

| (6) | V roce 2010 předpokládá aktualizovaný program zvýšení schodku veřejných financí na 3,4 % HDP (2), částečně následkem dodatečného stimulačního balíčku ve výši přibližně 1 % HDP. Hlavní diskreční opatření na straně příjmů spočívají v provedení čtvrtého bodu takzvaného systému zaměstnaneckých slev na dani, s odhadovaným dopadem na saldo veřejných financí ve výši 0,3 % HDP. Snížení zdanění důchodů zvýší stimulační opatření o dalších 0,1 % HDP. Na straně výdajů opatření zahrnují dodatečné převody státu obcím ve výši přibližně 0,3 % HDP a další prostředky na boj proti zločinnosti a zlepšení justičního systému, vzdělávací a kvalifikační aktivity a opatření na podporu růstu malých podniků, pokaždé ve výši přibližně 0,1 % HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky měřená změnou strukturálního salda, tedy cyklicky očištěného salda (přepočítaného podle společně dohodnuté metodiky) bez jednorázových a jiných dočasných opatření, je expanzivní a prohlubuje strukturální schodek o 1,6 procentního bodu. Rozdíl 1 % HDP oproti objemu fiskálního balíčku lze vysvětlit především nižšími daňovými elasticitami. |
| --- | --- |

(6)

V roce 2010 předpokládá aktualizovaný program zvýšení schodku veřejných financí na 3,4 % HDP (2), částečně následkem dodatečného stimulačního balíčku ve výši přibližně 1 % HDP. Hlavní diskreční opatření na straně příjmů spočívají v provedení čtvrtého bodu takzvaného systému zaměstnaneckých slev na dani, s odhadovaným dopadem na saldo veřejných financí ve výši 0,3 % HDP. Snížení zdanění důchodů zvýší stimulační opatření o dalších 0,1 % HDP. Na straně výdajů opatření zahrnují dodatečné převody státu obcím ve výši přibližně 0,3 % HDP a další prostředky na boj proti zločinnosti a zlepšení justičního systému, vzdělávací a kvalifikační aktivity a opatření na podporu růstu malých podniků, pokaždé ve výši přibližně 0,1 % HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky měřená změnou strukturálního salda, tedy cyklicky očištěného salda (přepočítaného podle společně dohodnuté metodiky) bez jednorázových a jiných dočasných opatření, je expanzivní a prohlubuje strukturální schodek o 1,6 procentního bodu. Rozdíl 1 % HDP oproti objemu fiskálního balíčku lze vysvětlit především nižšími daňovými elasticitami.

| (7) | Hlavním cílem rozpočtové strategie je snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP (po dosažení hodnoty 3,4 % HDP v roce 2010) a udržet jeho trvalý sestupný trend. Rozpočtové projekce jsou založeny na předpokladu neměnné politiky pro období po roce 2010 a plánují postupné snižování celkového schodku veřejných financí z 3,4 % HDP v roce 2010 na 2,1 % HDP v roce 2011 a 1,1 % HDP v roce 2012. Předpokládá se, že primární saldo bude mít podobný profil a bude se vyvíjet od schodku 2,2 % HDP v roce 2010 ke schodku 0,8 % v roce 2011 a poté k přebytku 0,4 % HDP v roce 2012. To je velmi výrazné zlepšení především proto, že neobsahuje žádné konsolidační opatření, a počet odpracovaných hodin – důležitý daňový základ pro daň z příjmu – se v letech 2011–2012 příliš nezmění. Na druhé straně se předpokládá, že strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se zhorší a schodek se prohloubí z 1,3 % HDP v roce 2010 na 1,5 % HDP v roce 2011 a 2,1 % HDP v roce 2012.
  Je však možné, že strukturální saldo je podhodnocené, protože cyklický vývoj salda veřejných financí se opožďuje, což cyklická přizpůsobení plně nezachycují. Střednědobým rozpočtovým cílem Švédska je dosáhnout během cyklu přebytku ve výši 1 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Aktualizovaný konvergenční program však nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem rozpočtové strategie je snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP (po dosažení hodnoty 3,4 % HDP v roce 2010) a udržet jeho trvalý sestupný trend. Rozpočtové projekce jsou založeny na předpokladu neměnné politiky pro období po roce 2010 a plánují postupné snižování celkového schodku veřejných financí z 3,4 % HDP v roce 2010 na 2,1 % HDP v roce 2011 a 1,1 % HDP v roce 2012. Předpokládá se, že primární saldo bude mít podobný profil a bude se vyvíjet od schodku 2,2 % HDP v roce 2010 ke schodku 0,8 % v roce 2011 a poté k přebytku 0,4 % HDP v roce 2012. To je velmi výrazné zlepšení především proto, že neobsahuje žádné konsolidační opatření, a počet odpracovaných hodin – důležitý daňový základ pro daň z příjmu – se v letech 2011–2012 příliš nezmění. Na druhé straně se předpokládá, že strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se zhorší a schodek se prohloubí z 1,3 % HDP v roce 2010 na 1,5 % HDP v roce 2011 a 2,1 % HDP v roce 2012.

Je však možné, že strukturální saldo je podhodnocené, protože cyklický vývoj salda veřejných financí se opožďuje, což cyklická přizpůsobení plně nezachycují. Střednědobým rozpočtovým cílem Švédska je dosáhnout během cyklu přebytku ve výši 1 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Aktualizovaný konvergenční program však nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období.

| (8) | Výsledky rozpočtového hospodaření by mohly pro rok 2010 dopadnout lépe, než předpokládal program, ale pro pozdější období hůře, než uváděly projekce. Referenční scénář v aktualizovaném programu pochází z návrhu rozpočtu na rok 2010 zveřejněného v září roku 2009 a nezohledňuje následující zlepšení ekonomického výhledu pro období 2009–10 (3). Rovněž předběžné fiskální výsledky za rok 2009 se jeví jako lepší než předpokládané, zejména v oblasti vyšších než předpokládaných příjmů z DPH. Schodek za rok 2009 podle nedávno zveřejněných národních účtů dosahuje výše pouze 0,8 % HDP oproti předpokládané hodnotě 2,2 % HDP v aktualizovaném programu. To by se mohlo přenést i do roku 2010. Pro období 2011–2012 předpokládá referenční scénář velmi silný růst HDP vycházející z oživené domácí poptávky. Odbourávání stimulačních opatření, zejména návrat úrokových sazeb na normální úroveň, by však mohlo oslabit důvěru spotřebitelů, především s ohledem na vysokou zadluženost domácností. Tento vývoj by se mohl ještě zhoršit, pokud by se zpomalilo současné tempo inflace cen nemovitostí. Přestože se situace ve finančním sektoru výrazně zlepšila, ztráty z úvěrů v některých velkých bankách jsou stále vysoké a úvěrové marže se tenčí. Vzhledem k důležitosti bankovního systému pro fungování hospodářství mohou mít i případné vládní intervence v případě krize důvěry nepříznivý dopad na rozpočet, přestože by některé náklady vládní podpory finančnímu sektoru mohly být později také získány zpět. V polovině září roku 2010 se konají parlamentní volby, a proto hrozí rizika pocházející z volebního cyklu, avšak není nutné je považovat za příliš velká. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření by mohly pro rok 2010 dopadnout lépe, než předpokládal program, ale pro pozdější období hůře, než uváděly projekce. Referenční scénář v aktualizovaném programu pochází z návrhu rozpočtu na rok 2010 zveřejněného v září roku 2009 a nezohledňuje následující zlepšení ekonomického výhledu pro období 2009–10 (3). Rovněž předběžné fiskální výsledky za rok 2009 se jeví jako lepší než předpokládané, zejména v oblasti vyšších než předpokládaných příjmů z DPH. Schodek za rok 2009 podle nedávno zveřejněných národních účtů dosahuje výše pouze 0,8 % HDP oproti předpokládané hodnotě 2,2 % HDP v aktualizovaném programu. To by se mohlo přenést i do roku 2010. Pro období 2011–2012 předpokládá referenční scénář velmi silný růst HDP vycházející z oživené domácí poptávky. Odbourávání stimulačních opatření, zejména návrat úrokových sazeb na normální úroveň, by však mohlo oslabit důvěru spotřebitelů, především s ohledem na vysokou zadluženost domácností. Tento vývoj by se mohl ještě zhoršit, pokud by se zpomalilo současné tempo inflace cen nemovitostí. Přestože se situace ve finančním sektoru výrazně zlepšila, ztráty z úvěrů v některých velkých bankách jsou stále vysoké a úvěrové marže se tenčí. Vzhledem k důležitosti bankovního systému pro fungování hospodářství mohou mít i případné vládní intervence v případě krize důvěry nepříznivý dopad na rozpočet, přestože by některé náklady vládní podpory finančnímu sektoru mohly být později také získány zpět. V polovině září roku 2010 se konají parlamentní volby, a proto hrozí rizika pocházející z volebního cyklu, avšak není nutné je považovat za příliš velká.

| (9) | Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 42,8 % HDP v roce 2009, což je více než 38,0 % HDP v předchozím roce. Kromě prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispívala ke zvýšení míry zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející především půjčku centrální bance. Předpokládá se, že míra zadlužení se v průběhu programového období zvýší o dalších 2,4 procentních bodů na 45,2 % HDP v roce 2012, což vyplývá hlavně z pokračujících schodků veřejných financí. Rizika pro předpokládaný vývoj míry zadlužení se jeví v zásadě vyvážená, určitá kladná rizika vyplývají pro rok 2010 a určité riziko horšího vývoje pro následující období. Hrubý dluh zůstává značně nižší než referenční hodnota a čistá finanční pozice je kladná. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 42,8 % HDP v roce 2009, což je více než 38,0 % HDP v předchozím roce. Kromě prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispívala ke zvýšení míry zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející především půjčku centrální bance. Předpokládá se, že míra zadlužení se v průběhu programového období zvýší o dalších 2,4 procentních bodů na 45,2 % HDP v roce 2012, což vyplývá hlavně z pokračujících schodků veřejných financí. Rizika pro předpokládaný vývoj míry zadlužení se jeví v zásadě vyvážená, určitá kladná rizika vyplývají pro rok 2010 a určité riziko horšího vývoje pro následující období. Hrubý dluh zůstává značně nižší než referenční hodnota a čistá finanční pozice je kladná.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, vedla k postupnému poklesu poměru dluhu k HDP a do roku 2020 by jej snížila na přibližně 15 % HDP. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, vedla k postupnému poklesu poměru dluhu k HDP a do roku 2020 by jej snížila na přibližně 15 % HDP.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jasně nižší než průměr EU a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Stav rozpočtu v roce 2009 odhadovaný v programu přispívá ke snížení hrubého dluhu. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provedení vhodných strukturálních reforem by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) vyhodnocena jako nízká. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jasně nižší než průměr EU a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Stav rozpočtu v roce 2009 odhadovaný v programu přispívá ke snížení hrubého dluhu. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provedení vhodných strukturálních reforem by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) vyhodnocena jako nízká.

| (12) | Rozpočtový rámec Švédska lze považovat za silný. Od svého zavedení významně přispěl ke snížení zadlužení. V zájmu zvýšení transparentnosti přijala vláda v posledních letech řadu kroků k jeho doladění a je rozhodnuta i nadále přezkoumávat jeho výkonnost a odstranit přetrvávající nedostatky. Zejména byla zřízena rada pro fiskální záležitosti, jejímž úkolem je vyhodnocovat, jak dobře vláda naplňuje cíle své fiskální politiky. Tato rada předložila v roce 2009 svou druhou výroční zprávu. Vláda rovněž nedávno posílila pravidla pro výdajový strop a posuzuje způsoby, jak posílit postavení přebytku jakožto cíle. Přetrvávající nedostatky se týkají rizika, že rámec není dostatečně schopen zabránit procyklické politice v době příznivých hospodářských podmínek, především na úrovni místní samosprávy. To vyplývá ze skutečnosti, že požadavek vyváženého rozpočtu neumožňuje místním samosprávám využívat přebytků z doby příznivých hospodářských podmínek k pokrytí schodků v nepříznivých obdobích. |
| --- | --- |

(12)

Rozpočtový rámec Švédska lze považovat za silný. Od svého zavedení významně přispěl ke snížení zadlužení. V zájmu zvýšení transparentnosti přijala vláda v posledních letech řadu kroků k jeho doladění a je rozhodnuta i nadále přezkoumávat jeho výkonnost a odstranit přetrvávající nedostatky. Zejména byla zřízena rada pro fiskální záležitosti, jejímž úkolem je vyhodnocovat, jak dobře vláda naplňuje cíle své fiskální politiky. Tato rada předložila v roce 2009 svou druhou výroční zprávu. Vláda rovněž nedávno posílila pravidla pro výdajový strop a posuzuje způsoby, jak posílit postavení přebytku jakožto cíle. Přetrvávající nedostatky se týkají rizika, že rámec není dostatečně schopen zabránit procyklické politice v době příznivých hospodářských podmínek, především na úrovni místní samosprávy. To vyplývá ze skutečnosti, že požadavek vyváženého rozpočtu neumožňuje místním samosprávám využívat přebytků z doby příznivých hospodářských podmínek k pokrytí schodků v nepříznivých obdobích.

| (13) | Vzhledem k tomu, že dosažení vysoké míry zaměstnanosti je předpokladem pro dosažení udržitelných veřejných financí, především s ohledem na stárnutí populace, přijala vláda jak na straně nabídky, tak na straně poptávky několik opatření ke zlepšení motivačních pobídek k práci a ke snížení výdajů na nábor, především pro skupiny s poměrně nízkou mírou zaměstnanosti, například pro mladé lidi a přistěhovalce. Byly sníženy daně z příjmu formou takzvaného systému zaměstnaneckých slev na dani a stanovením vyšší hranice pro placení státní daně. Tyto daňové škrty byly za účelem omezení výdajů na nábor spojeny s plošným i cíleným snížením příspěvků na sociální zabezpečení. Reformy byly provedeny také v rámci systému pojištění v nezaměstnanosti a nemocenského pojištění, kde došlo ke snížení výše dávek i doby, po kterou je příslušná osoba může pobírat. Zatímco počet osob, které pobírají dávky nemocenského pojištění, již klesl, účinky reformy daně z příjmu lze očekávat především ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že dosažení vysoké míry zaměstnanosti je předpokladem pro dosažení udržitelných veřejných financí, především s ohledem na stárnutí populace, přijala vláda jak na straně nabídky, tak na straně poptávky několik opatření ke zlepšení motivačních pobídek k práci a ke snížení výdajů na nábor, především pro skupiny s poměrně nízkou mírou zaměstnanosti, například pro mladé lidi a přistěhovalce. Byly sníženy daně z příjmu formou takzvaného systému zaměstnaneckých slev na dani a stanovením vyšší hranice pro placení státní daně. Tyto daňové škrty byly za účelem omezení výdajů na nábor spojeny s plošným i cíleným snížením příspěvků na sociální zabezpečení. Reformy byly provedeny také v rámci systému pojištění v nezaměstnanosti a nemocenského pojištění, kde došlo ke snížení výše dávek i doby, po kterou je příslušná osoba může pobírat. Zatímco počet osob, které pobírají dávky nemocenského pojištění, již klesl, účinky reformy daně z příjmu lze očekávat především ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.

| (14) | Celkově lze konstatovat, že zvolená strategie využít příznivé výchozí situace podstatných fiskálních přebytků důrazným prováděním podpůrných fiskálních politik v letech 2009 a 2010 je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Díky mnohem lepšímu výsledku, než uváděly odhady pro rok 2009, a díky zlepšení makroekonomického výhledu pro rok 2010 se zlepšují vyhlídky, že by Švédsko jako jeden z velmi mála členských států dokázalo v tomto obtížném období nepřekročit referenční hodnotu 3 % HDP. Ve strukturálním vyjádření se však nepředpokládá žádný pokrok směrem ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v období let 2011–2012, během něhož se předpoklady růstu pokládají za příznivé. Rozpočtové strategii by proto prospěla specifikace konkrétních opatření pro pozdější roky programového období. |
| --- | --- |

(14)

Celkově lze konstatovat, že zvolená strategie využít příznivé výchozí situace podstatných fiskálních přebytků důrazným prováděním podpůrných fiskálních politik v letech 2009 a 2010 je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Díky mnohem lepšímu výsledku, než uváděly odhady pro rok 2009, a díky zlepšení makroekonomického výhledu pro rok 2010 se zlepšují vyhlídky, že by Švédsko jako jeden z velmi mála členských států dokázalo v tomto obtížném období nepřekročit referenční hodnotu 3 % HDP. Ve strukturálním vyjádření se však nepředpokládá žádný pokrok směrem ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v období let 2011–2012, během něhož se předpoklady růstu pokládají za příznivé. Rozpočtové strategii by proto prospěla specifikace konkrétních opatření pro pozdější roky programového období.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že velké přebytky z dob příznivé hospodářské situace umožnily fiskální politice sehrát v současném období zhoršení aktivní úlohu, v souladu s duchem Paktu o stabilitě a růstu, a to nejen krátkodobým povzbuzením poptávky, ale i posílením potenciálu ekonomiky k dlouhodobému růstu. Orientace fiskální politiky přiměřeně pokračuje v roce 2010 jako expanzivní v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Přestože je program již částečně neaktuální, schodek se podle jeho předpokladů prohloubí na 3,4 % HDP v roce 2010 z hodnoty 2,2 % v roce 2009, a to především v důsledku dodatečných stimulačních opatření vstupujících v platnost v tomto roce. Poté se předpokládá, že se schodek postupně sníží na 2,1 % HDP v roce 2011 a 1,1 % v roce 2012. Toto zlepšení vyplývá především z očekávaného silného hospodářského růstu, protože program nepředpokládá v těchto letech žádné konsolidační úsilí. Celková rizika týkající se plánované korekce jsou mírně pozitivní, výrazné riziko lepšího vývoje v roce 2010 je částečně kompenzováno rizikem horšího vývoje v období 2011–2012. Pokud však výsledky rozpočtového hospodaření nedosáhnou předpokládaných výsledků, vláda by musela být připravena včas přijmout diskreční konsolidační opatření.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci, s přihlédnutím k příkladné účinnosti, jíž švédská fiskální politika dosahovala v posledních letech v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, se Švédsko vyzývá, aby:

| i) | v roce 2010 provádělo fiskální politiku podle plánu a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy s cílem zabránit překročení referenční hodnoty 3 % HDP, |
| --- | --- |

i)

v roce 2010 provádělo fiskální politiku podle plánu a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy s cílem zabránit překročení referenční hodnoty 3 % HDP,

| ii) | zajistilo dosažení nominální rozpočtové korekce projektované v programu, případně i včasným přijetím konsolidačních opatření tak, aby nižší než očekávaný růst nenarušil předpokládanou konsolidaci veřejných financí v posledních letech programu a aby došlo k pokroku na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle. |
| --- | --- |

ii)

zajistilo dosažení nominální rozpočtové korekce projektované v programu, případně i včasným přijetím konsolidačních opatření tak, aby nižší než očekávaný růst nenarušil předpokládanou konsolidaci veřejných financí v posledních letech programu a aby došlo k pokroku na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle.

Švédsko se rovněž vyzývá, aby zlepšilo plnění požadavků spojených s poskytováním údajů stanovených v souboru pravidel.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM listopad 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM listopad 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 3,6 | 1,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | KP leden 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM listopad 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP leden 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM listopad 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP leden 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM listopad 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP leden 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM listopad 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP leden 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM listopad 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP leden 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM listopad 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | KP leden 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM listopad 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | KP leden 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM listopad 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP leden 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM listopad 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | neuv. |
| KP prosinec 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM listopad 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

neuv.

KP prosinec 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM listopad 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

neuv.

KP prosinec 2008

3,6

1,5

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

KP leden 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM listopad 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

neuv.

KP prosinec 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP leden 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM listopad 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

neuv.

KP prosinec 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP leden 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM listopad 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

neuv.

KP prosinec 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP leden 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM listopad 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

neuv.

KP prosinec 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP leden 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM listopad 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

neuv.

KP prosinec 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP leden 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM listopad 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

neuv.

KP prosinec 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

KP leden 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM listopad 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

neuv.

KP prosinec 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

KP leden 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM listopad 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

neuv.

KP prosinec 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP leden 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM listopad 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

neuv.

KP prosinec 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Novější údaje zveřejněné švédskými orgány však naznačují, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být v roce 2010 výrazně příznivější.

(3)  Program však odkazuje na vládní aktualizaci prognózy z listopadu roku 2009, která odráží část zlepšení výhledu v porovnání s referenčním scénářem, a na dva alternativní profily růstu, z nichž jeden popisuje horší a druhý příznivější makroekonomickou projekci. Žádná z těchto projekcí není dostatečně podrobná, aby mohla být považována za referenční scénář.

(4)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(5)  Především nejsou uvedeny údaje o čistých půjčkách soukromého sektoru, jejichž účinek objektivně znesnadňuje provedení hodnocení.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Založeno na předpokládaném potenciálním růstu ve výši 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % a 1,3 % v jednotlivých letech období 2008–2011.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,3 % HDP v roce 2008 a 0,1 % v letech 2011 a 2012, všechna snižují schodek, a 0,1 % HDP v roce 2009 (zvyšuje schodek); prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 uvádí hodnoty 0,3 % HDP pro rok 2008 a 0,2 % HDP pro rok 2009, obě snižují schodek.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2009–2012

2010/C 146/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2009–2012.

| (2) | V roce 2009 zaznamenaly hospodářské aktivity výrazný propad ve výši 4 %. Pokles světového obchodu zasáhl nizozemské hospodářství poměrně těžce, což mělo za následek negativní vliv čistého vývozu na růst. Během roku se rovněž zbrzdil růst domácí poptávky, jelikož se následkem závažných negativních vlivů na životní úroveň a důvěru občanů snížila soukromá spotřeba. Také investice utrpěly snížením poptávky, nižší ziskovostí a zpřísněním úvěrových podmínek. Veřejná spotřeba byla jedinou složkou poptávky, která povzbuzovala hospodářskou aktivitu, hlavně díky stimulačnímu balíčku ve výši 1 % HDP, přijatému v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Předpokládá se, že v roce 2010 bude růst HDP opět kladný, s největší pravděpodobností se přitom bude opírat o čistý vývoz v souvislosti s oživením světového obchodu. Soukromá spotřeba by měla zůstat nevýrazná, protože reálný disponibilní příjem je nepříznivě ovlivněn nižším růstem mezd a zvýšenou nezaměstnaností a protože se předpokládá, že investice budou postiženy nízkou mírou využití kapacit, sníženou ziskovostí a stále obtížnými úvěrovými podmínkami. Stav rozpočtu se v roce 2009 velmi rychle zhoršil z přebytku ve výši 0,7 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 4,9 % HDP. Byl to důsledek opatření na podporu hospodářského oživení přijatých vládou v reakci na hospodářskou krizi a plného zapojení automatických stabilizátorů a snížení příjmů ze zemního plynu. V roce 2010 se předpokládá další zhoršení. Schodek rozpočtu na rok 2009 překračující referenční hodnotu 3 % HDP dal popud k zahájení postupu při nadměrném schodku. V této souvislosti Rada vydala v prosinci 2009 doporučení Nizozemsku, ve kterém stanovila rok 2013 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Snížení schodku pod hodnotu 3 % HDP do tohoto data bude pro Nizozemsko jedním z hlavních politických úkolů. Mezi další úkoly patří vyřešení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, trvalé posilování důvěry ve finanční sektor a zajištění přístupu k financování pro soukromé podniky. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2009 zaznamenaly hospodářské aktivity výrazný propad ve výši 4 %. Pokles světového obchodu zasáhl nizozemské hospodářství poměrně těžce, což mělo za následek negativní vliv čistého vývozu na růst. Během roku se rovněž zbrzdil růst domácí poptávky, jelikož se následkem závažných negativních vlivů na životní úroveň a důvěru občanů snížila soukromá spotřeba. Také investice utrpěly snížením poptávky, nižší ziskovostí a zpřísněním úvěrových podmínek. Veřejná spotřeba byla jedinou složkou poptávky, která povzbuzovala hospodářskou aktivitu, hlavně díky stimulačnímu balíčku ve výši 1 % HDP, přijatému v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Předpokládá se, že v roce 2010 bude růst HDP opět kladný, s největší pravděpodobností se přitom bude opírat o čistý vývoz v souvislosti s oživením světového obchodu. Soukromá spotřeba by měla zůstat nevýrazná, protože reálný disponibilní příjem je nepříznivě ovlivněn nižším růstem mezd a zvýšenou nezaměstnaností a protože se předpokládá, že investice budou postiženy nízkou mírou využití kapacit, sníženou ziskovostí a stále obtížnými úvěrovými podmínkami. Stav rozpočtu se v roce 2009 velmi rychle zhoršil z přebytku ve výši 0,7 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 4,9 % HDP. Byl to důsledek opatření na podporu hospodářského oživení přijatých vládou v reakci na hospodářskou krizi a plného zapojení automatických stabilizátorů a snížení příjmů ze zemního plynu. V roce 2010 se předpokládá další zhoršení. Schodek rozpočtu na rok 2009 překračující referenční hodnotu 3 % HDP dal popud k zahájení postupu při nadměrném schodku. V této souvislosti Rada vydala v prosinci 2009 doporučení Nizozemsku, ve kterém stanovila rok 2013 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Snížení schodku pod hodnotu 3 % HDP do tohoto data bude pro Nizozemsko jedním z hlavních politických úkolů. Mezi další úkoly patří vyřešení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, trvalé posilování důvěry ve finanční sektor a zajištění přístupu k financování pro soukromé podniky.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Nizozemsko je zejména důležité provést reformy v oblasti trhu práce, především vypracováním dalších opatření, zahrnujících podporu přechodů na trhu práce za účelem zlepšení účasti žen, starších pracovníků a znevýhodněných skupin obyvatelstva s cílem zvýšit celkový počet odpracovaných hodin, a dalším vytvářením vhodných motivačních pobídek v oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Nizozemsko je zejména důležité provést reformy v oblasti trhu práce, především vypracováním dalších opatření, zahrnujících podporu přechodů na trhu práce za účelem zlepšení účasti žen, starších pracovníků a znevýhodněných skupin obyvatelstva s cílem zvýšit celkový počet odpracovaných hodin, a dalším vytvářením vhodných motivačních pobídek v oblasti výzkumu a vývoje.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je pro rok 2010 založen na projekcích Nizozemského úřadu pro analýzu hospodářské politiky (CPB) a předpokládá, že po 4 % poklesu v roce 2009 reálný HDP znovu vzroste o 1,5 % v roce 2010 a pak se do konce programového období vrátí na průměrný růst ve výši 2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází pro roky 2010 a 2011 z optimistických předpokladů růstu a pro rok 2012 z realistických předpokladů. Projekce inflace v programu se zdají být pro rok 2010 realistické a pro roky 2011 a 2012 spíše nižší. Předpoklad programu, že oživení hospodářského růstu se bude opírat hlavně o čistý vývoz, je realistický, kdežto předpokládané příspěvky soukromé spotřeby a investic k růstu jsou zřejmě optimistické. Co se týče trhu práce, předpokládaný růst zaměstnanosti a vývoj nezaměstnanosti v průběhu programového období se jeví jako poněkud optimistický. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je pro rok 2010 založen na projekcích Nizozemského úřadu pro analýzu hospodářské politiky (CPB) a předpokládá, že po 4 % poklesu v roce 2009 reálný HDP znovu vzroste o 1,5 % v roce 2010 a pak se do konce programového období vrátí na průměrný růst ve výši 2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází pro roky 2010 a 2011 z optimistických předpokladů růstu a pro rok 2012 z realistických předpokladů. Projekce inflace v programu se zdají být pro rok 2010 realistické a pro roky 2011 a 2012 spíše nižší. Předpoklad programu, že oživení hospodářského růstu se bude opírat hlavně o čistý vývoz, je realistický, kdežto předpokládané příspěvky soukromé spotřeby a investic k růstu jsou zřejmě optimistické. Co se týče trhu práce, předpokládaný růst zaměstnanosti a vývoj nezaměstnanosti v průběhu programového období se jeví jako poněkud optimistický.

| (5) | Podle programu se schodek veřejných financí výrazně zhoršil z přebytku ve výši 0,7 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 4,9 % HDP v roce 2009, do značné míry v důsledku dopadu krize na stav veřejných financí, ale přispěla k tomu také stimulační opatření ve výši 1 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Program předpokládá, že fiskální politika zůstane v roce 2010 podpůrná, ale v pozdějších letech programu se změní na restriktivní. V souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 a vrátit se k udržitelným veřejným financím musí po expanzivní orientaci fiskální politiky v letech 2009 a 2010 následovat od roku 2011 výrazné fiskální zpřísnění. |
| --- | --- |

(5)

Podle programu se schodek veřejných financí výrazně zhoršil z přebytku ve výši 0,7 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 4,9 % HDP v roce 2009, do značné míry v důsledku dopadu krize na stav veřejných financí, ale přispěla k tomu také stimulační opatření ve výši 1 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Program předpokládá, že fiskální politika zůstane v roce 2010 podpůrná, ale v pozdějších letech programu se změní na restriktivní. V souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 a vrátit se k udržitelným veřejným financím musí po expanzivní orientaci fiskální politiky v letech 2009 a 2010 následovat od roku 2011 výrazné fiskální zpřísnění.

| (6) | Rozpočtovým cílem pro rok 2010 v aktualizaci programu je schodek ve výši 6,1 % HDP. Program předpokládá snížení poměru příjmů k HDP o 0,1 % v porovnání s rokem 2009, zatímco u poměru výdajů k HDP se očekává zvýšení o 1,1 %. Rozpočtová projekce programu pro rok 2010 je o 0,2 % HDP lepší než cíl rozpočtu na rok 2010 a ve své současné podobě je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Optimističtější makroekonomické vyhlídky, ze kterých program vychází, se pouze částečně odrážejí ve výsledcích rozpočtového hospodaření, hlavně v důsledku koncentrace růstu v daňově slabém sektoru orientovaném na vývoz a negativního vlivu změny ve srovnávací základně roku 2009 o 0,1 % HDP. Strukturální saldo roku 2010, tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočítané podle společně dohodnuté metodiky, vykazuje zhoršení z – 3,75 % HDP v roce 2009 na – 4,75 % HDP v roce 2010. Celkový účinek diskrečních opatření v roce 2010 je zanedbatelný, protože vyšší diskreční výdaje jsou doprovázeny zvýšením daní. Zhoršení strukturálního salda v roce 2010, které bylo přesto zjištěno, lze částečně vysvětlit vyššími výdaji na úroky a snížením příjmů ze zemního plynu, ale nejdůležitější jsou v tomto ohledu různé opožděné dopady, jako například nárůst nezaměstnanosti, který vede k vyšším výdajům a nižším daňovým příjmům, než které by přicházely v úvahu při použití standardních elasticit. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtovým cílem pro rok 2010 v aktualizaci programu je schodek ve výši 6,1 % HDP. Program předpokládá snížení poměru příjmů k HDP o 0,1 % v porovnání s rokem 2009, zatímco u poměru výdajů k HDP se očekává zvýšení o 1,1 %. Rozpočtová projekce programu pro rok 2010 je o 0,2 % HDP lepší než cíl rozpočtu na rok 2010 a ve své současné podobě je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Optimističtější makroekonomické vyhlídky, ze kterých program vychází, se pouze částečně odrážejí ve výsledcích rozpočtového hospodaření, hlavně v důsledku koncentrace růstu v daňově slabém sektoru orientovaném na vývoz a negativního vlivu změny ve srovnávací základně roku 2009 o 0,1 % HDP. Strukturální saldo roku 2010, tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočítané podle společně dohodnuté metodiky, vykazuje zhoršení z – 3,75 % HDP v roce 2009 na – 4,75 % HDP v roce 2010. Celkový účinek diskrečních opatření v roce 2010 je zanedbatelný, protože vyšší diskreční výdaje jsou doprovázeny zvýšením daní. Zhoršení strukturálního salda v roce 2010, které bylo přesto zjištěno, lze částečně vysvětlit vyššími výdaji na úroky a snížením příjmů ze zemního plynu, ale nejdůležitější jsou v tomto ohledu různé opožděné dopady, jako například nárůst nezaměstnanosti, který vede k vyšším výdajům a nižším daňovým příjmům, než které by přicházely v úvahu při použití standardních elasticit.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2013 schodek pod 3 % HDP. Program předpokládá zahájení konsolidace v roce 2011 za předpokladu, že budou růstové vyhlídky příznivé. Tento cíl by ve své současné podobě byl v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Ačkoli program zmiňuje závazek přijmout dodatečná opatření za účelem splnění lhůty roku 2013, rozsah a povaha těchto opatření nejsou uvedeny. Kromě toho časový rámec programu nezahrnuje rok 2013. Program plánuje zlepšení nominálního schodku rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2011 (z hodnoty 6,1 % v předcházejícím roce) a na 4,5 % v roce 2012. Předpokládá se, že primární saldo bude sledovat obdobný trend. Očekávaný výsledek pro rok 2012 by se neměl považovat za cíl, ale za technický výsledek vycházející z předpokladu neměnné politiky. Z rozpočtových projekcí programu vyplývá, že v roce 2013 dojde k dodatečnému nominálnímu zlepšení salda veřejných financí o více než 1,5 % HDP, což je potřebné ke snížení schodku pod 3 % HDP. Předpokládá se, že se (přepočítané) strukturální saldo v roce 2010 zhorší na – 4,75 % HDP a poté se v roce 2011 zlepší na – 4 % HDP a v roce 2012 na – 3,5 % HDP. Pro rok 2011 spočívá strategie rozpočtu veřejných financí především v (částečném) stažení stimulačního balíčku v hodnotě přibližně 0,5 % HDP a v konsolidačním opatření v hodnotě 0,25 % HDP (1,8 miliardy EUR). Předpokládá se, že díky zlepšenému makroekonomickému prostředí a (částečnému) stažení stimulačního balíčku vzroste poměr příjmů k HDP, přičemž se očekává snížení poměru výdajů k HDP v důsledku konsolidačního balíčku, zlepšeného makroekonomického prostředí a (částečného) stažení stimulačního balíčku. Pro rok 2012 program vykazuje zvýšení poměru příjmů a stabilizaci poměru výdajů k HDP, vycházející z předpokladu neměnné politiky. Program potvrzuje závazek vůči novému střednědobému rozpočtovému cíli, kterým je stav rozpočtu se strukturálním schodkem ve výši – 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2013 schodek pod 3 % HDP. Program předpokládá zahájení konsolidace v roce 2011 za předpokladu, že budou růstové vyhlídky příznivé. Tento cíl by ve své současné podobě byl v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Ačkoli program zmiňuje závazek přijmout dodatečná opatření za účelem splnění lhůty roku 2013, rozsah a povaha těchto opatření nejsou uvedeny. Kromě toho časový rámec programu nezahrnuje rok 2013. Program plánuje zlepšení nominálního schodku rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2011 (z hodnoty 6,1 % v předcházejícím roce) a na 4,5 % v roce 2012. Předpokládá se, že primární saldo bude sledovat obdobný trend. Očekávaný výsledek pro rok 2012 by se neměl považovat za cíl, ale za technický výsledek vycházející z předpokladu neměnné politiky. Z rozpočtových projekcí programu vyplývá, že v roce 2013 dojde k dodatečnému nominálnímu zlepšení salda veřejných financí o více než 1,5 % HDP, což je potřebné ke snížení schodku pod 3 % HDP. Předpokládá se, že se (přepočítané) strukturální saldo v roce 2010 zhorší na – 4,75 % HDP a poté se v roce 2011 zlepší na – 4 % HDP a v roce 2012 na – 3,5 % HDP. Pro rok 2011 spočívá strategie rozpočtu veřejných financí především v (částečném) stažení stimulačního balíčku v hodnotě přibližně 0,5 % HDP a v konsolidačním opatření v hodnotě 0,25 % HDP (1,8 miliardy EUR). Předpokládá se, že díky zlepšenému makroekonomickému prostředí a (částečnému) stažení stimulačního balíčku vzroste poměr příjmů k HDP, přičemž se očekává snížení poměru výdajů k HDP v důsledku konsolidačního balíčku, zlepšeného makroekonomického prostředí a (částečného) stažení stimulačního balíčku. Pro rok 2012 program vykazuje zvýšení poměru příjmů a stabilizaci poměru výdajů k HDP, vycházející z předpokladu neměnné politiky. Program potvrzuje závazek vůči novému střednědobému rozpočtovému cíli, kterým je stav rozpočtu se strukturálním schodkem ve výši – 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období.

| (8) | Rozpočtové projekce programu pro rok 2010 se jeví jako realistické, ale výsledky rozpočtového hospodaření plánované pro rok 2011 a následující období by se mohly ukázat jako horší, než program předpokládá. Především vládní zásahy směřující ke stabilizaci finančních trhů pravděpodobně budou z velké části prováděny po celé programové období a mohly by mít nepříznivý dopad na rozpočtové cíle. Ačkoli optimistický makroekonomický scénář programu pro rok 2010 více než vyrovnávají poměrně opatrné projekce příjmů, což možná dokonce ponechává určitý prostor pro lepší než očekávaný cíl, zbytku programového období se to zřejmě netýká. Kromě toho, v období po roce 2011 nelze uskutečnit všechny úspory konsolidačního opatření. V neposlední řadě se může ukázat, že vzhledem k poněkud optimistickým projekcím nezaměstnanosti budou sociální dávky vyšší, než program předpokládá. Rovněž nejsou plně vysvětleny změny poměru příjmů a výdajů v roce 2012, kdy program bez jakéhokoli opatření předpokládá zlepšení salda o 0,5 % HDP. Projekce vychází v zásadě z optimistických makroekonomických předpokladů a elasticity. Je však třeba uvést, že nizozemské orgány v současnosti provádějí zásadní přezkum rozpočtu pro roky 2011 a 2012, který by mohl sloužit jako základ pro dodatečné konsolidační opatření a měl by přispět k posílení průměrného ročního fiskálního úsilí pro období od roku 2011 podle doporučení, a mohl by proto vést k lepším než očekávaným výsledkům rozpočtového hospodaření, ačkoli dosud není jasný rozsah a povaha žádného dodatečného konsolidačního opatření. Historie nizozemské rozpočtové konsolidace je poměrně dobrá a v současné kritické situaci nepředstavuje dodatečné riziko. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové projekce programu pro rok 2010 se jeví jako realistické, ale výsledky rozpočtového hospodaření plánované pro rok 2011 a následující období by se mohly ukázat jako horší, než program předpokládá. Především vládní zásahy směřující ke stabilizaci finančních trhů pravděpodobně budou z velké části prováděny po celé programové období a mohly by mít nepříznivý dopad na rozpočtové cíle. Ačkoli optimistický makroekonomický scénář programu pro rok 2010 více než vyrovnávají poměrně opatrné projekce příjmů, což možná dokonce ponechává určitý prostor pro lepší než očekávaný cíl, zbytku programového období se to zřejmě netýká. Kromě toho, v období po roce 2011 nelze uskutečnit všechny úspory konsolidačního opatření. V neposlední řadě se může ukázat, že vzhledem k poněkud optimistickým projekcím nezaměstnanosti budou sociální dávky vyšší, než program předpokládá. Rovněž nejsou plně vysvětleny změny poměru příjmů a výdajů v roce 2012, kdy program bez jakéhokoli opatření předpokládá zlepšení salda o 0,5 % HDP. Projekce vychází v zásadě z optimistických makroekonomických předpokladů a elasticity. Je však třeba uvést, že nizozemské orgány v současnosti provádějí zásadní přezkum rozpočtu pro roky 2011 a 2012, který by mohl sloužit jako základ pro dodatečné konsolidační opatření a měl by přispět k posílení průměrného ročního fiskálního úsilí pro období od roku 2011 podle doporučení, a mohl by proto vést k lepším než očekávaným výsledkům rozpočtového hospodaření, ačkoli dosud není jasný rozsah a povaha žádného dodatečného konsolidačního opatření. Historie nizozemské rozpočtové konsolidace je poměrně dobrá a v současné kritické situaci nepředstavuje dodatečné riziko.

| (9) | Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 vyšší než referenční hodnota podle Smlouvy a v průběhu celého programového období má vzrůstající tendenci. Jeho hodnota se odhaduje na 62,3 % v roce 2009, což znamená zvýšení z 58,2 % v předcházejícím roce. Zvýšení míry zadlužení vyplývá do velké míry ze schodku rozpočtu a poklesu růstu HDP, ačkoli docházelo k jeho zmírňování výraznou kladnou vnitřní dynamikou dluhu odrážející splácení podpory veřejného finančního sektoru. Předpokládá se, že míra zadlužení se v průběhu programového období zvýší o dalších 10 % HDP na 72,5 % v roce 2012, což vyplývá hlavně z trvale vysokého schodku veřejných financí. Na úrovni hrubého veřejného dluhu hrozí značná rizika, vyplývající z rizika vyšších schodků, než jaké byly uvedeny v plánu, především v roce 2011; druhým a důležitějším faktorem jsou však rozsáhlé záruky finančnímu sektoru, které v současnosti činí téměř 14 % HDP. V případě aktivace by tyto záruky ještě více zvýšily míru zadlužení. Na druhé straně by mohlo míru zadlužení značně snížit (včasné) splácení vládní podpory finančními institucemi. |
| --- | --- |

(9)

Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 vyšší než referenční hodnota podle Smlouvy a v průběhu celého programového období má vzrůstající tendenci. Jeho hodnota se odhaduje na 62,3 % v roce 2009, což znamená zvýšení z 58,2 % v předcházejícím roce. Zvýšení míry zadlužení vyplývá do velké míry ze schodku rozpočtu a poklesu růstu HDP, ačkoli docházelo k jeho zmírňování výraznou kladnou vnitřní dynamikou dluhu odrážející splácení podpory veřejného finančního sektoru. Předpokládá se, že míra zadlužení se v průběhu programového období zvýší o dalších 10 % HDP na 72,5 % v roce 2012, což vyplývá hlavně z trvale vysokého schodku veřejných financí. Na úrovni hrubého veřejného dluhu hrozí značná rizika, vyplývající z rizika vyšších schodků, než jaké byly uvedeny v plánu, především v roce 2011; druhým a důležitějším faktorem jsou však rozsáhlé záruky finančnímu sektoru, které v současnosti činí téměř 14 % HDP. V případě aktivace by tyto záruky ještě více zvýšily míru zadlužení. Na druhé straně by mohlo míru zadlužení značně snížit (včasné) splácení vládní podpory finančními institucemi.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | V důsledku poměrně velkých zvýšení výdajů důchodového systému a systému dlouhodobé péče je dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně vyšší než průměr EU. Ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí, jež byla v roce 2009 ve zprávě Komise o udržitelnosti (3) hodnocena jako vysoká, by přispělo zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu společně s provedením strukturálních reforem, jež omezí předpokládané zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Odhaduje se, že navrhované zvýšení věku odchodu do důchodu o dva roky (ze 65 na 67 let) do roku 2025 zúží mezeru udržitelnosti a v případě přijetí by představovalo první krok ke zlepšení udržitelnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

(11)

V důsledku poměrně velkých zvýšení výdajů důchodového systému a systému dlouhodobé péče je dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně vyšší než průměr EU. Ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí, jež byla v roce 2009 ve zprávě Komise o udržitelnosti (3) hodnocena jako vysoká, by přispělo zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu společně s provedením strukturálních reforem, jež omezí předpokládané zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Odhaduje se, že navrhované zvýšení věku odchodu do důchodu o dva roky (ze 65 na 67 let) do roku 2025 zúží mezeru udržitelnosti a v případě přijetí by představovalo první krok ke zlepšení udržitelnosti veřejných financí.

| (12) | Rozpočtový rámec založený na vývojových trendech, zavedený v roce 1994, je obecně považován za účinný a účelný (4). Nejdůležitější z tohoto rámce jsou víceleté výdajové stropy a úloha nezávislých organizací, především Národního úřadu pro analýzu hospodářské politiky (CPB) (5). Rámec je čtyřletý a je založen na makroekonomickém scénáři, který poskytuje CPB (6) a který zaručuje objektivitu a nezávislost těchto projekcí. Rozpočtový cíl je stanoven pro čtyřletý časový rámec, který vychází z fiskálních úkolů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Z těchto rozpočtových cílů se odvozují výdajové stropy, které tvoří základní kámen fiskálního rámce. V praxi jsou výdajové stropy velmi dobře dodržovány. V březnu 2009 vláda rozhodla vyjmout cyklicky citlivé dávky v nezaměstnanosti z rámce výdajových stropů. Toto opatření zabránilo nutnosti provádět procyklické rozpočtové škrty v důsledku růstu nezaměstnanosti a vedlo k posílení automatických stabilizátorů (přibližně o 0,3 % HDP v roce 2009). Zdá se, že rozpočtový rámec založený na vývojových trendech sehrál v současné fiskální situaci užitečnou úlohu. Během hospodářského oživení bude mít fiskální rámec založený na vývojových trendech rovněž důležitou přidanou hodnotu. Zatímco od automatických stabilizátorů se očekává, že automaticky zlepší orientaci rozpočtové politiky, stropy na straně výdajů budou sloužit jako nástroj na regulaci růstu výdajů. |
| --- | --- |

(12)

Rozpočtový rámec založený na vývojových trendech, zavedený v roce 1994, je obecně považován za účinný a účelný (4). Nejdůležitější z tohoto rámce jsou víceleté výdajové stropy a úloha nezávislých organizací, především Národního úřadu pro analýzu hospodářské politiky (CPB) (5). Rámec je čtyřletý a je založen na makroekonomickém scénáři, který poskytuje CPB (6) a který zaručuje objektivitu a nezávislost těchto projekcí. Rozpočtový cíl je stanoven pro čtyřletý časový rámec, který vychází z fiskálních úkolů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Z těchto rozpočtových cílů se odvozují výdajové stropy, které tvoří základní kámen fiskálního rámce. V praxi jsou výdajové stropy velmi dobře dodržovány. V březnu 2009 vláda rozhodla vyjmout cyklicky citlivé dávky v nezaměstnanosti z rámce výdajových stropů. Toto opatření zabránilo nutnosti provádět procyklické rozpočtové škrty v důsledku růstu nezaměstnanosti a vedlo k posílení automatických stabilizátorů (přibližně o 0,3 % HDP v roce 2009). Zdá se, že rozpočtový rámec založený na vývojových trendech sehrál v současné fiskální situaci užitečnou úlohu. Během hospodářského oživení bude mít fiskální rámec založený na vývojových trendech rovněž důležitou přidanou hodnotu. Zatímco od automatických stabilizátorů se očekává, že automaticky zlepší orientaci rozpočtové politiky, stropy na straně výdajů budou sloužit jako nástroj na regulaci růstu výdajů.

| (13) | Z hlediska kvality veřejných financí lze Nizozemsko v některých oblastech považovat za poměrně výkonnou zemi. To platí zejména v oblasti veřejné infrastruktury, veřejných služeb a fiskální správy. Program vyhlásil záměr dále zlepšit kvalitu veřejných financí lepší regulací a snížením administrativní zátěže. Pokud se týká administrativní zátěže, cílem stanoveným v programu je dosáhnout v roce 2011 čistého snížení o 25 % v porovnání s rokem 2007. Orgány v současnosti provádějí základní přezkum rozpočtu, který se zaměřuje především na stranu výdajů a který usiluje o usnadnění rozhodovacího procesu týkajícího se strukturálních reforem a konsolidačních opatření. Na straně příjmů připravují orgány samostatnou studii pro účely revize daňového systému, která směřuje k zavedení takového systému, jenž bude v budoucnosti vytvářet stabilní příjmy s minimálním narušováním hospodářství a co nejspravedlivějším rozdělením nákladů. Tento přezkum by mohl ve střednědobém až dlouhodobém horizontu ještě více zlepšit kvalitu veřejných financí. |
| --- | --- |

(13)

Z hlediska kvality veřejných financí lze Nizozemsko v některých oblastech považovat za poměrně výkonnou zemi. To platí zejména v oblasti veřejné infrastruktury, veřejných služeb a fiskální správy. Program vyhlásil záměr dále zlepšit kvalitu veřejných financí lepší regulací a snížením administrativní zátěže. Pokud se týká administrativní zátěže, cílem stanoveným v programu je dosáhnout v roce 2011 čistého snížení o 25 % v porovnání s rokem 2007. Orgány v současnosti provádějí základní přezkum rozpočtu, který se zaměřuje především na stranu výdajů a který usiluje o usnadnění rozhodovacího procesu týkajícího se strukturálních reforem a konsolidačních opatření. Na straně příjmů připravují orgány samostatnou studii pro účely revize daňového systému, která směřuje k zavedení takového systému, jenž bude v budoucnosti vytvářet stabilní příjmy s minimálním narušováním hospodářství a co nejspravedlivějším rozdělením nákladů. Tento přezkum by mohl ve střednědobém až dlouhodobém horizontu ještě více zlepšit kvalitu veřejných financí.

| (14) | Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro roky 2010 a 2011 uvedená v programu je v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2012 rozpočtová strategie v současné podobě, s ohledem na rizika uvedená výše, patrně nebude plně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7, zejména protože rok 2013 není zahrnut v časovém horizontu programu. Především platí, že pro rok 2010 jsou rozpočtové projekce programu mírně lepší než projekce v rozpočtu na rok 2010, neboť částečně odrážejí lepší makroekonomický scénář a jsou vystaveny vyváženým rizikům. Pro období 2011–2012 program předpokládá nízké průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,75 % HDP, s výhradou výše zmíněných rizik. Pokud jde o rok 2011, rozpočtové projekce programu mají podporu v konkrétních konsolidačních opatřeních. Na druhé straně, předpokládaná změna strukturálního salda v roce 2012 (0,5 % HDP) není podložena dodatečným opatřením a nelze ji vysvětlit ani působením standardních elasticit. To naznačuje, že v období let 2011–2013 jsou nutná dodatečná konsolidační opatření k zajištění požadovaného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP, jak doporučuje Rada, mimo jiné s přihlédnutím ke skutečnosti, že rok 2013 není v programu zahrnut. Nominální schodek veřejných financí programu ve výši 4,5 % HDP v roce 2012, odvozený z předpokladu neměnné politiky, nepředstavuje cíl, ale spíše naznačuje, že pro splnění lhůty roku 2013 je nutné dodatečné zlepšení alespoň o 1,5 % HDP. Vzhledem k projekci vývoje dluhu předložené v programu a k výše zmíněným rizikům není současná rozpočtová strategie dostatečná ani pro to, aby poměr dluhu k HDP začal opět klesat. Přestože vláda vyjadřuje v programu svůj závazek přijmout dodatečná politická opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013, program nespecifikuje, jak toho má být dosaženo. |
| --- | --- |

(14)

Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro roky 2010 a 2011 uvedená v programu je v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2012 rozpočtová strategie v současné podobě, s ohledem na rizika uvedená výše, patrně nebude plně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7, zejména protože rok 2013 není zahrnut v časovém horizontu programu. Především platí, že pro rok 2010 jsou rozpočtové projekce programu mírně lepší než projekce v rozpočtu na rok 2010, neboť částečně odrážejí lepší makroekonomický scénář a jsou vystaveny vyváženým rizikům. Pro období 2011–2012 program předpokládá nízké průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,75 % HDP, s výhradou výše zmíněných rizik. Pokud jde o rok 2011, rozpočtové projekce programu mají podporu v konkrétních konsolidačních opatřeních. Na druhé straně, předpokládaná změna strukturálního salda v roce 2012 (0,5 % HDP) není podložena dodatečným opatřením a nelze ji vysvětlit ani působením standardních elasticit. To naznačuje, že v období let 2011–2013 jsou nutná dodatečná konsolidační opatření k zajištění požadovaného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP, jak doporučuje Rada, mimo jiné s přihlédnutím ke skutečnosti, že rok 2013 není v programu zahrnut. Nominální schodek veřejných financí programu ve výši 4,5 % HDP v roce 2012, odvozený z předpokladu neměnné politiky, nepředstavuje cíl, ale spíše naznačuje, že pro splnění lhůty roku 2013 je nutné dodatečné zlepšení alespoň o 1,5 % HDP. Vzhledem k projekci vývoje dluhu předložené v programu a k výše zmíněným rizikům není současná rozpočtová strategie dostatečná ani pro to, aby poměr dluhu k HDP začal opět klesat. Přestože vláda vyjadřuje v programu svůj závazek přijmout dodatečná politická opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013, program nespecifikuje, jak toho má být dosaženo.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, obsahuje program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzývá Nizozemsko, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Nizozemsko toto doporučení částečně splnilo. Program především nezahrnuje rok 2013, konečný rok období nápravy. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, obsahuje program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzývá Nizozemsko, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Nizozemsko toto doporučení částečně splnilo. Program především nezahrnuje rok 2013, konečný rok období nápravy.

Celkově lze shrnout, že Nizozemsko bylo těžce postiženo krizí, jež mělo za následek prudké zhoršení rozpočtového salda v roce 2009, které se změnilo z přebytku ve výši 0,7 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 4,9 % HDP, což dalo popud k zahájení postupu při nadměrném schodku. V roce 2010 se předpokládá další zhoršení, přičemž nejdůležitějšími faktory jsou různé opožděné dopady, například zvýšení nezaměstnanosti. Následné stažení fiskálních stimulů a konsolidačního balíčku by mělo v roce 2011 zlepšit rozpočtové saldo. Zlepšení rozpočtu v roce 2012 vychází z podmínek hospodářského cyklu podle scénáře neměnné politiky. Předpokládá se, že míra zadlužení, která v roce 2009 překročila referenční hodnotu Smlouvy ve výši 60 %, se v časovém rámci programu podstatně prohloubí. Postup korekce předložený v programu ohrožují rizika horšího vývoje, mohlo by mu však prospět posílení konsolidace v období po roce 2011. Hlavní rizika souvisejí s optimistickými makroekonomickými předpoklady v kombinaci s ročním fiskálním úsilím ve výši 0,75 % HDP, což odpovídá doporučení Rady. Program obsahuje závazek přijetí dodatečných politických opatření s cílem splnit lhůtu roku 2013. Rok 2013 však není do programu zahrnut, proto nelze plně posoudit rozpočtovou strategii. Bylo by proto vhodné předložit více informací o obecné strategii, ze které vychází náprava nadměrného schodku, především týkajících se roku 2013. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení vysokých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Pokud bude přijata nedávno navržená důchodová reforma, mohla by být považována za důležitý první krok.

S ohledem na výše uvedené posouzení a na doporučení vydané dne 2. prosince 2009 v souladu s článkem 126 Smlouvy o fungování EU se Nizozemsko vyzývá, aby:

| i) | v souvislosti se základním přezkumem rozpočtu konkrétně stanovilo opatření pro podporu konsolidace od roku 2011 a především v dalších letech, dále posílilo úsilí o konsolidaci za účelem zajištění požadovaného průměrného ročního fiskálního úsilí s cílem snížit do roku 2013 schodek pod 3 % HDP, a využilo neočekávané příjmy související se zlepšením makroekonomického a fiskálního výhledu k urychlenému snižování schodku a ke snížení poměru hrubého dluhu k HDP zpět k referenční hodnotě po celé programové období; |
| --- | --- |

i)

v souvislosti se základním přezkumem rozpočtu konkrétně stanovilo opatření pro podporu konsolidace od roku 2011 a především v dalších letech, dále posílilo úsilí o konsolidaci za účelem zajištění požadovaného průměrného ročního fiskálního úsilí s cílem snížit do roku 2013 schodek pod 3 % HDP, a využilo neočekávané příjmy související se zlepšením makroekonomického a fiskálního výhledu k urychlenému snižování schodku a ke snížení poměru hrubého dluhu k HDP zpět k referenční hodnotě po celé programové období;

| ii) | dále zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí provedením strukturálních reforem, které omezí předpokládaný růst výdajů souvisejících se stárnutím populace. |
| --- | --- |

ii)

dále zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí provedením strukturálních reforem, které omezí předpokládaný růst výdajů souvisejících se stárnutím populace.

Nizozemsko se rovněž vyzývá, aby poskytlo více informací o postupu a rozsáhlých opatřeních, na podporu předpokládané konsolidace v dalších letech, jakmile budou tyto informace k dispozici a nejpozději v rámci kapitoly postupu při nadměrném schodku nadcházejícího programu stability.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM listopad 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM listopad 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM listopad 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM listopad 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS leden 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM listopad 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS leden 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM listopad 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | n.a. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM listopad 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM listopad 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (7)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM listopad 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (9)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM listopad 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM listopad 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | neuv. |
| PS listopad 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | neuv. |
| Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM listopad 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

neuv.

PS listopad 2008

2,25

1,25

2

2

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2010

2,2

1

1

1

1

KOM listopad 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

neuv.

PS listopad 2008

2,5

3,25

2

2

neuv.

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM listopad 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

neuv.

PS listopad 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM listopad 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

neuv.

PS listopad 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS leden 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM listopad 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

neuv.

PS listopad 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS leden 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM listopad 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

neuv.

PS listopad 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

n.a.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM listopad 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

neuv.

PS listopad 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM listopad 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

neuv.

PS listopad 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (7)

(% HDP)

PS leden 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM listopad 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

neuv.

PS listopad 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

neuv.

Strukturální saldo (9)

(% HDP)

PS leden 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM listopad 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

neuv.

PS listopad 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM listopad 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

neuv.

PS listopad 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

neuv.

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici, včetně průběžné prognózy útvarů Komise z února 2010.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Viz např. MMF (2001a), Kodex ověřených postupů pro fiskální transparentnost, a OECD (2002), Ověřené postupy pro transparentnost rozpočtu, OECD journal on budgeting.

(5)  Viz též MMF (2005), zpráva o zemích č. 5/225, dále Evropská komise (2007), Veřejné finance v EMU – 2007, a Bos, F.: „Nizozemský fiskální rámec: historie, současná praxe a úloha CPB“, dokument CPB č. 150, Nizozemský úřad pro analýzu hospodářské politiky, Haag, červenec 2007.

(6)  Národní úřad pro analýzu hospodářské politiky je známější pod názvem Centraal Planbureau (CPB) a jedná se o nezávislý vládní prognostický ústav.

(7)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % a 0,9 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle nejnovějšího programu a prognózy útvarů Komise z listopadu roku 2009 snižují v roce 2009 jednorázová a jiná dočasná opatření schodek o 0,4 % HDP.

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/18

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2009/2010–2014/2015

2010/C 146/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království na období 2009/2010–2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království na období 2009/2010–2014/2015.

| (2) | Během hospodářské a finanční krize, která začala v roce 2007 po několika letech silného růstu, zaznamenalo Spojené království kumulovaný pokles hospodářského výstupu přibližně o 6 %, přičemž v posledním čtvrtletí roku 2009 se začalo objevovat mírné oživení. Krizi předcházelo období postupného zesilování pákového efektu v sektoru domácností a ve finančním sektoru, které bylo spojeno s velkou a trvalou závislostí na čistém přílivu kapitálu a které zčásti přispělo k horšímu průběhu krize. Na rozvíjející se krizi reagovala Bank of England agresivním programem, který zahrnuje snižování úrokových sazeb, podporu likvidity bankovního sektoru a od března 2009 také kvantitativní uvolňování. Vláda také přikročila k rozsáhlým intervencím pro stabilizaci finančního systému, mimo jiné prostřednictvím velkých kapitálových injekcí, záruk za vklady a pojištění závazků. V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy vláda realizovala značný fiskální stimul, který spolu s působením automatických stabilizátorů a s účinky poklesu cen aktiv na příjmy přispěl k významnému zhoršení stavu veřejných financí. K ještě většímu oslabení udržitelnosti veřejných financí Spojeného království vedla skutečnost, že primární saldo bylo zatíženo značným strukturálním schodkem již v době, která krizi předcházela, a v důsledku toho celkový schodek veřejných financí s rozvojem krize rychle podstatně překročil hodnotu 3 % HDP. V souladu s tím byl se Spojeným královstvím dne 8. července 2008 zahájen postup při nadměrném schodku a dne 2. prosince 2009 vydala Rada nejnovější doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s cílem dosáhnout nápravy schodku do roku 2014/2015. Hlavními úkoly pro hospodářství Spojeného království v příštích letech jsou stabilizace veřejných financí v kontextu pokračujících snah sektoru domácností snížit objem nesplacených půjček, dosažení přiměřené úrovně poskytování úvěrů ze strany dosud křehkého finančního systému, v němž řada poskytovatelů úvěrů snížila svou úvěrovou kapacitu, a podpora přechodu výrobního sektoru k větší obchodovatelné produkci, který by vedl k trvalému zlepšení vnějšího salda. |
| --- | --- |

(2)

Během hospodářské a finanční krize, která začala v roce 2007 po několika letech silného růstu, zaznamenalo Spojené království kumulovaný pokles hospodářského výstupu přibližně o 6 %, přičemž v posledním čtvrtletí roku 2009 se začalo objevovat mírné oživení. Krizi předcházelo období postupného zesilování pákového efektu v sektoru domácností a ve finančním sektoru, které bylo spojeno s velkou a trvalou závislostí na čistém přílivu kapitálu a které zčásti přispělo k horšímu průběhu krize. Na rozvíjející se krizi reagovala Bank of England agresivním programem, který zahrnuje snižování úrokových sazeb, podporu likvidity bankovního sektoru a od března 2009 také kvantitativní uvolňování. Vláda také přikročila k rozsáhlým intervencím pro stabilizaci finančního systému, mimo jiné prostřednictvím velkých kapitálových injekcí, záruk za vklady a pojištění závazků. V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy vláda realizovala značný fiskální stimul, který spolu s působením automatických stabilizátorů a s účinky poklesu cen aktiv na příjmy přispěl k významnému zhoršení stavu veřejných financí. K ještě většímu oslabení udržitelnosti veřejných financí Spojeného království vedla skutečnost, že primární saldo bylo zatíženo značným strukturálním schodkem již v době, která krizi předcházela, a v důsledku toho celkový schodek veřejných financí s rozvojem krize rychle podstatně překročil hodnotu 3 % HDP. V souladu s tím byl se Spojeným královstvím dne 8. července 2008 zahájen postup při nadměrném schodku a dne 2. prosince 2009 vydala Rada nejnovější doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s cílem dosáhnout nápravy schodku do roku 2014/2015. Hlavními úkoly pro hospodářství Spojeného království v příštích letech jsou stabilizace veřejných financí v kontextu pokračujících snah sektoru domácností snížit objem nesplacených půjček, dosažení přiměřené úrovně poskytování úvěrů ze strany dosud křehkého finančního systému, v němž řada poskytovatelů úvěrů snížila svou úvěrovou kapacitu, a podpora přechodu výrobního sektoru k větší obchodovatelné produkci, který by vedl k trvalému zlepšení vnějšího salda.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic a horší dostupnosti úvěrů rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Konkrétně v případě Spojeného království je důležité provést reformy, které zvýší kvalifikační úroveň a produktivitu. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic a horší dostupnosti úvěrů rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Konkrétně v případě Spojeného království je důležité provést reformy, které zvýší kvalifikační úroveň a produktivitu.

| (4) | Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a opatrnější alternativní scénář, který je založen na trendovém růstu o čtvrtinu procentního bodu nižším, než jaký udává hlavní scénář. Projekce veřejných financí se zakládají na alternativním scénáři, který je při hodnocení aktualizovaného programu považován za scénář referenční. Tento scénář předpokládá obnovení růstu HDP na 2 % v roce 2010/2011 a na 31⁄4 % ročně v období mezi lety 2011/2012 a 2014/2015. Na základě údajů z nedávné doby se nyní nicméně zdá, že i tento opatrnější scénář, který byl dokončen začátkem prosince 2009, je založen na optimistických předpokladech růstu, zejména pokud jde o roky 2010/2011 a 2011/2012 (2). Projekce inflace se jeví jako realistické. Program neobsahuje explicitní prognózy směnného kurzu a počítá s pozitivním příspěvkem k růstu HDP ze strany čistého vývozu a cyklu zásob a od roku 2011 také ze strany domácí poptávky, zejména fixních investic a výdajů domácností. Tyto předpoklady jsou v zásadě realistické. Uvedený příspěvek čistého vývozu je v souladu s prognózami Komise, i když záporný příspěvek čistého vývozu ve druhém pololetí roku 2009 má na tyto projekce negativní dopad. K rizikům, které by mohly vést k horšímu vývoji výdajů domácností, patří možné zpomalení růstu disponibilních příjmů dané mimo jiné nedostatečným oživením na trhu práce a další zvyšování míry úspor domácností. |
| --- | --- |

(4)

Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a opatrnější alternativní scénář, který je založen na trendovém růstu o čtvrtinu procentního bodu nižším, než jaký udává hlavní scénář. Projekce veřejných financí se zakládají na alternativním scénáři, který je při hodnocení aktualizovaného programu považován za scénář referenční. Tento scénář předpokládá obnovení růstu HDP na 2 % v roce 2010/2011 a na 31⁄4 % ročně v období mezi lety 2011/2012 a 2014/2015. Na základě údajů z nedávné doby se nyní nicméně zdá, že i tento opatrnější scénář, který byl dokončen začátkem prosince 2009, je založen na optimistických předpokladech růstu, zejména pokud jde o roky 2010/2011 a 2011/2012 (2). Projekce inflace se jeví jako realistické. Program neobsahuje explicitní prognózy směnného kurzu a počítá s pozitivním příspěvkem k růstu HDP ze strany čistého vývozu a cyklu zásob a od roku 2011 také ze strany domácí poptávky, zejména fixních investic a výdajů domácností. Tyto předpoklady jsou v zásadě realistické. Uvedený příspěvek čistého vývozu je v souladu s prognózami Komise, i když záporný příspěvek čistého vývozu ve druhém pololetí roku 2009 má na tyto projekce negativní dopad. K rizikům, které by mohly vést k horšímu vývoji výdajů domácností, patří možné zpomalení růstu disponibilních příjmů dané mimo jiné nedostatečným oživením na trhu práce a další zvyšování míry úspor domácností.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009/2010 na 12,7 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku v hodnotě 6,8 % HDP v roce 2008/09 do značné míry odráží dopad krize na veřejné finance. Odhaduje se, že pokles poměru veřejných příjmů k HDP a nárůst poměru výdajů k HDP v roce 2009/2010, očištěné od účinku změny jmenovatele dané prudkým snížením nominálního HDP, se na zhoršení schodku veřejných financí podílely ze 45 % a 55 %. Dopad snížení hospodářské aktivity na veřejné finance byl zesílen spojením recese s vážným zhoršením situace na finančním trhu a trhu s obytnými nemovitostmi, které byly do té doby významnými zdroji příjmů. Kromě toho byla zhruba jedna čtvrtina zvýšení schodku v roce 2009/2010 způsobena stimulačními opatřeními v celkové hodnotě 11⁄2 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a rozhodnutím umožnit plné fungování automatických stabilizátorů na podporu hospodářství. Rychlé zhoršení stavu veřejných financí ovšem závažně ovlivnilo možnosti Spojeného království provádět volnější fiskální politiku a současně zachovávat udržitelnost rozpočtu a vyžaduje rychlé zlepšení rozpočtové pozice. V souladu s ústupovou strategií prosazovanou Radou je za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2014/2015 a návratu k udržitelnému stavu veřejných financí nutné provést další zpřísnění fiskální politiky. Provádění konsolidačních plánů uvedených v programu napomůže podpořit udržitelnost ve střednědobém výhledu a zlepšit fiskální pozici. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009/2010 na 12,7 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku v hodnotě 6,8 % HDP v roce 2008/09 do značné míry odráží dopad krize na veřejné finance. Odhaduje se, že pokles poměru veřejných příjmů k HDP a nárůst poměru výdajů k HDP v roce 2009/2010, očištěné od účinku změny jmenovatele dané prudkým snížením nominálního HDP, se na zhoršení schodku veřejných financí podílely ze 45 % a 55 %. Dopad snížení hospodářské aktivity na veřejné finance byl zesílen spojením recese s vážným zhoršením situace na finančním trhu a trhu s obytnými nemovitostmi, které byly do té doby významnými zdroji příjmů. Kromě toho byla zhruba jedna čtvrtina zvýšení schodku v roce 2009/2010 způsobena stimulačními opatřeními v celkové hodnotě 11⁄2 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a rozhodnutím umožnit plné fungování automatických stabilizátorů na podporu hospodářství. Rychlé zhoršení stavu veřejných financí ovšem závažně ovlivnilo možnosti Spojeného království provádět volnější fiskální politiku a současně zachovávat udržitelnost rozpočtu a vyžaduje rychlé zlepšení rozpočtové pozice. V souladu s ústupovou strategií prosazovanou Radou je za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2014/2015 a návratu k udržitelnému stavu veřejných financí nutné provést další zpřísnění fiskální politiky. Provádění konsolidačních plánů uvedených v programu napomůže podpořit udržitelnost ve střednědobém výhledu a zlepšit fiskální pozici.

| (6) | Podle projekcí obsažených v aktualizaci dojde v roce 2010/2011 k meziročnímu poklesu poměru schodku veřejných financí k HDP o 0,6 procentního bodu na hodnotu 12,1 % HDP. Toto mírné snížení schodku veřejných financí plně odráží plánované zvýšení veřejných příjmů o 61⁄2 % v nominálním vyjádření, z nějž přibližně jedna třetina připadá na zvýšení sazby DPH provedené v lednu 2010 na úroveň, která platila před přijetím stimulačních opatření. Na druhé straně veřejné výdaje podle projekcí dále porostou vysokým, i když poněkud pomalejším tempem: meziročně se zvýší zhruba o 41⁄2 % v nominálním vyjádření a 21⁄4 % v reálném vyjádření, přičemž poměr výdajů k HDP se oproti předchozímu roku nezmění. Diskreční opatření, která vstoupí v platnost v roce 2010/2011, včetně opatření oznámených v předběžné rozpočtové zprávě 2008 z listopadu 2008 a v rozpočtu na rok 2009 z dubna 2009, celkově sníží schodek veřejných financí přibližně o 1,0 % HDP. U strukturálního salda, které je definováno jako cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se pro rok 2010/2011 odhaduje ještě menší zlepšení ve výši 1⁄4 % HDP. Odhadované zlepšení strukturálního schodku rozpočtu je výrazně menší než čistý účinek výše uvedených diskrečních opatření, což odráží přetrvávající účinky struktury, které snižují celkovou elasticitu příjmů. |
| --- | --- |

(6)

Podle projekcí obsažených v aktualizaci dojde v roce 2010/2011 k meziročnímu poklesu poměru schodku veřejných financí k HDP o 0,6 procentního bodu na hodnotu 12,1 % HDP. Toto mírné snížení schodku veřejných financí plně odráží plánované zvýšení veřejných příjmů o 61⁄2 % v nominálním vyjádření, z nějž přibližně jedna třetina připadá na zvýšení sazby DPH provedené v lednu 2010 na úroveň, která platila před přijetím stimulačních opatření. Na druhé straně veřejné výdaje podle projekcí dále porostou vysokým, i když poněkud pomalejším tempem: meziročně se zvýší zhruba o 41⁄2 % v nominálním vyjádření a 21⁄4 % v reálném vyjádření, přičemž poměr výdajů k HDP se oproti předchozímu roku nezmění. Diskreční opatření, která vstoupí v platnost v roce 2010/2011, včetně opatření oznámených v předběžné rozpočtové zprávě 2008 z listopadu 2008 a v rozpočtu na rok 2009 z dubna 2009, celkově sníží schodek veřejných financí přibližně o 1,0 % HDP. U strukturálního salda, které je definováno jako cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se pro rok 2010/2011 odhaduje ještě menší zlepšení ve výši 1⁄4 % HDP. Odhadované zlepšení strukturálního schodku rozpočtu je výrazně menší než čistý účinek výše uvedených diskrečních opatření, což odráží přetrvávající účinky struktury, které snižují celkovou elasticitu příjmů.

| (7) | I když program nestanoví plány fiskální konsolidace na období po roce 2010/2011, aktualizace nepředkládá střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici, který by vedl k udržitelnému vývoji veřejných financí (3). To není v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Střednědobá fiskální strategie obsažená v programu je podstatně méně ambiciózní, než podle čl. 126 odst. 7 doporučila Rada dne 2. prosince 2009, a neodpovídá doporučení snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2014/2015.
  Konkrétně má schodek veřejných financí v roce 2014/2015 – tedy na konci lhůty pro snížení schodku Spojeného království pod 3 % HDP stanovené v doporučení Rady – podle projekcí v programu činit 4,7 % HDP. Průměrné roční zlepšení strukturálního schodku v letech 2010/2011 až 2014/2015 přepočítané útvary Komise pomocí společně dohodnuté metodiky se odhaduje na pouhé 1,0 % HDP, což je o 3⁄4 procentního bodu méně, než doporučila Rada v prosinci 2009. Přibližně 60 % snížení poměru schodku veřejných financí k HDP ve výši 71⁄2 procentního bodu, k němuž má dojít mezi lety 2011/2012 a 2014/2015, připadá na plánované omezení růstu výdajů. Plánuje se, že v uvedeném období primární veřejné výdaje průměrně porostou zhruba o 11⁄2 % za rok a z toho vyplývá reálné roční snížení průměrně o 3⁄4 %. Téměř jedna čtvrtina poklesu poměru výdajů k HDP mezi lety 2011/2012 a 2014/2015 je dána snížením investičních výdajů. Na diskreční opatření zvyšující příjmy, která zahrnují novou nejvyšší sazbu daně příjmů od dubna 2010 a plánované zvýšení sazeb příspěvků na sociální zabezpečení od dubna 2011, připadá asi 10 % předpovídaného snížení schodku rozpočtu v období od roku 2011/2012 a přibližně 30 % zlepšení celkového schodku je dáno cyklickým oživením, se kterým program počítá. Rozpočet na rok 2010, který byl předložen 24. března 2010, odhaduje schodek v období 2009/2010 na úrovni nižší o 1⁄2 % HDP, než bylo projektováno v programu, s lepším než očekávaným výsledkem, přispívajícím k nižšímu schodku v následujících letech. V rozpočtu byla oznámena nová přísnější fiskální opatření ve výši 0,1 % HDP v průběhu celého programového období a schodek v roce 2014/2015 se odhaduje na 4,2 % HDP. |
| --- | --- |

(7)

I když program nestanoví plány fiskální konsolidace na období po roce 2010/2011, aktualizace nepředkládá střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici, který by vedl k udržitelnému vývoji veřejných financí (3). To není v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Střednědobá fiskální strategie obsažená v programu je podstatně méně ambiciózní, než podle čl. 126 odst. 7 doporučila Rada dne 2. prosince 2009, a neodpovídá doporučení snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2014/2015.

Konkrétně má schodek veřejných financí v roce 2014/2015 – tedy na konci lhůty pro snížení schodku Spojeného království pod 3 % HDP stanovené v doporučení Rady – podle projekcí v programu činit 4,7 % HDP. Průměrné roční zlepšení strukturálního schodku v letech 2010/2011 až 2014/2015 přepočítané útvary Komise pomocí společně dohodnuté metodiky se odhaduje na pouhé 1,0 % HDP, což je o 3⁄4 procentního bodu méně, než doporučila Rada v prosinci 2009. Přibližně 60 % snížení poměru schodku veřejných financí k HDP ve výši 71⁄2 procentního bodu, k němuž má dojít mezi lety 2011/2012 a 2014/2015, připadá na plánované omezení růstu výdajů. Plánuje se, že v uvedeném období primární veřejné výdaje průměrně porostou zhruba o 11⁄2 % za rok a z toho vyplývá reálné roční snížení průměrně o 3⁄4 %. Téměř jedna čtvrtina poklesu poměru výdajů k HDP mezi lety 2011/2012 a 2014/2015 je dána snížením investičních výdajů. Na diskreční opatření zvyšující příjmy, která zahrnují novou nejvyšší sazbu daně příjmů od dubna 2010 a plánované zvýšení sazeb příspěvků na sociální zabezpečení od dubna 2011, připadá asi 10 % předpovídaného snížení schodku rozpočtu v období od roku 2011/2012 a přibližně 30 % zlepšení celkového schodku je dáno cyklickým oživením, se kterým program počítá. Rozpočet na rok 2010, který byl předložen 24. března 2010, odhaduje schodek v období 2009/2010 na úrovni nižší o 1⁄2 % HDP, než bylo projektováno v programu, s lepším než očekávaným výsledkem, přispívajícím k nižšímu schodku v následujících letech. V rozpočtu byla oznámena nová přísnější fiskální opatření ve výši 0,1 % HDP v průběhu celého programového období a schodek v roce 2014/2015 se odhaduje na 4,2 % HDP.

| (8) | Může se stát, že výsledky rozpočtového hospodaření budou po celé období horší než projekce uvedené v programu. Z projekcí uvedených v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 vyplývá nižší hospodářský růst v letech 2010/2011 a 2011/2012 a podle posouzení útvarů Komise je nepravděpodobné, že roční hospodářský růst Spojeného království mezi lety 2012/2013 a 2014/2015 dosáhne 31⁄4 %, jak program předpokládá. Předpoklad výrazně příznivého makroekonomického kontextu obsažený v programu totiž představuje riziko pro jeho fiskální projekce.
  Nižší než očekávaný hospodářský růst od roku 2011/2012 by vedl k překročení projekce schodku veřejných financí uvedené v programu. Vládní střednědobý konsolidační program je založen především na předpokladu značného a nevídaného omezení primárních výdajů, ale pro roky 2011/2012 až 2014/2015 zatím není tento předpoklad podložen podrobnými plány výdajů jednotlivých resortů (které se v současnosti týkají pouze období do konce rozpočtového roku 2010/2011). Neexistence podrobných výdajových limitů jednotlivých resortů, o které by se opíraly celkové předpokládané výdaje uvedené v programu, představuje další zdroj nejistoty pro střednědobý fiskální plán, který je v programu obsažen. Výrazné zpomalení střednědobého růstu výdajů, které je uvedeno jako cíl v aktualizaci, bude vyžadovat splnění náročných úkolů v oblasti efektivnosti i rozsáhlé přehodnocení priorit veřejného sektoru. Obecně bude realizace plánované bezprecedentní míry omezování výdajů, kterou bude nutné udržet po delší období, spojena s velmi náročnými výzvami. Spojené království také převzalo značné podmíněné závazky v důsledku intervencí, které provedlo ve finančním sektoru. V rámci svého programu ochrany aktiv (Asset Protection Scheme) se vláda uvolila pojistit aktiva bankovního sektoru v hodnotě odpovídající téměř 20 % HDP. Míra, do jaké pojištěným půjčkám a investicím hrozí selhání, je sice vysoce nejistá, ale výsledkem uvedeného programu by mohly být čisté náklady pro vládu, pokud by náklady veřejné podpory nebyly plně nahrazeny v budoucnosti. To by tudíž mohlo zpomalit tempo fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

(8)

Může se stát, že výsledky rozpočtového hospodaření budou po celé období horší než projekce uvedené v programu. Z projekcí uvedených v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 vyplývá nižší hospodářský růst v letech 2010/2011 a 2011/2012 a podle posouzení útvarů Komise je nepravděpodobné, že roční hospodářský růst Spojeného království mezi lety 2012/2013 a 2014/2015 dosáhne 31⁄4 %, jak program předpokládá. Předpoklad výrazně příznivého makroekonomického kontextu obsažený v programu totiž představuje riziko pro jeho fiskální projekce.

Nižší než očekávaný hospodářský růst od roku 2011/2012 by vedl k překročení projekce schodku veřejných financí uvedené v programu. Vládní střednědobý konsolidační program je založen především na předpokladu značného a nevídaného omezení primárních výdajů, ale pro roky 2011/2012 až 2014/2015 zatím není tento předpoklad podložen podrobnými plány výdajů jednotlivých resortů (které se v současnosti týkají pouze období do konce rozpočtového roku 2010/2011). Neexistence podrobných výdajových limitů jednotlivých resortů, o které by se opíraly celkové předpokládané výdaje uvedené v programu, představuje další zdroj nejistoty pro střednědobý fiskální plán, který je v programu obsažen. Výrazné zpomalení střednědobého růstu výdajů, které je uvedeno jako cíl v aktualizaci, bude vyžadovat splnění náročných úkolů v oblasti efektivnosti i rozsáhlé přehodnocení priorit veřejného sektoru. Obecně bude realizace plánované bezprecedentní míry omezování výdajů, kterou bude nutné udržet po delší období, spojena s velmi náročnými výzvami. Spojené království také převzalo značné podmíněné závazky v důsledku intervencí, které provedlo ve finančním sektoru. V rámci svého programu ochrany aktiv (Asset Protection Scheme) se vláda uvolila pojistit aktiva bankovního sektoru v hodnotě odpovídající téměř 20 % HDP. Míra, do jaké pojištěným půjčkám a investicím hrozí selhání, je sice vysoce nejistá, ale výsledkem uvedeného programu by mohly být čisté náklady pro vládu, pokud by náklady veřejné podpory nebyly plně nahrazeny v budoucnosti. To by tudíž mohlo zpomalit tempo fiskální konsolidace.

| (9) | Hrubý veřejný dluh v roce 2009/2010 se odhaduje přibližně na 73 % HDP, což znamená vzestup v porovnání s 551⁄2 % HDP v předchozím roce. Přibližně tři pětiny zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2009/2010 jsou dány vysokým primárním schodkem, přičemž vnitřní dynamika dluhu způsobená státními půjčkami určenými na nákup vlastnických podílů v bankovním sektoru a na půjčování obchodním finančním ústavům přispěla ke zvýšení uvedeného poměru takřka 33⁄4 procentního bodu. Poměr dluhu k HDP se podle projekcí mezi lety 2010/2011 a 2014/2015 zvýší o dalších 181⁄4 procentního bodu. Do roku 2014/2015 má podle projekcí programu dojít ke stabilizaci poměru dluhu k HDP na úrovni zhruba 911⁄2 % HDP, protože se očekává, že příspěvek vysokého růstu nominálního HDP k uvedenému poměru vyrovná nárůst veřejného dluhu způsobený primárním saldem, které má zůstat schodkové až do konce programového období, a úrokovými platbami, u nichž se očekává zvýšení z 21⁄4 % HDP v roce 2009/2010 na téměř 4 % v roce 2013/2014. Poměr dluhu k HDP je rovněž předmětem řady rizik po celé programové období. Pokud jde o pozitivní aspekty, může být ke snížení veřejného dluhu využit úspěšný prodej vlastnických podílů v bankovním sektoru, které byly získány v důsledku vládních intervencí ve finančním odvětví. Negativní rizika pro poměr dluhu k HDP vyplývají především z pravděpodobnosti, že schodky budou vyšší než projekce, a z nepříznivého účinku změny HDP jako jmenovatele daného nižším reálným hospodářským růstem; dopad případných vyšších výpůjčních nákladů způsobených vlivy na světovém nebo domácím trhu by sice nebyl prospěšný, ale vzhledem ke dlouhé struktuře splatnosti dluhu Spojeného království by měl být poměrně omezený. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh v roce 2009/2010 se odhaduje přibližně na 73 % HDP, což znamená vzestup v porovnání s 551⁄2 % HDP v předchozím roce. Přibližně tři pětiny zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2009/2010 jsou dány vysokým primárním schodkem, přičemž vnitřní dynamika dluhu způsobená státními půjčkami určenými na nákup vlastnických podílů v bankovním sektoru a na půjčování obchodním finančním ústavům přispěla ke zvýšení uvedeného poměru takřka 33⁄4 procentního bodu. Poměr dluhu k HDP se podle projekcí mezi lety 2010/2011 a 2014/2015 zvýší o dalších 181⁄4 procentního bodu. Do roku 2014/2015 má podle projekcí programu dojít ke stabilizaci poměru dluhu k HDP na úrovni zhruba 911⁄2 % HDP, protože se očekává, že příspěvek vysokého růstu nominálního HDP k uvedenému poměru vyrovná nárůst veřejného dluhu způsobený primárním saldem, které má zůstat schodkové až do konce programového období, a úrokovými platbami, u nichž se očekává zvýšení z 21⁄4 % HDP v roce 2009/2010 na téměř 4 % v roce 2013/2014. Poměr dluhu k HDP je rovněž předmětem řady rizik po celé programové období. Pokud jde o pozitivní aspekty, může být ke snížení veřejného dluhu využit úspěšný prodej vlastnických podílů v bankovním sektoru, které byly získány v důsledku vládních intervencí ve finančním odvětví. Negativní rizika pro poměr dluhu k HDP vyplývají především z pravděpodobnosti, že schodky budou vyšší než projekce, a z nepříznivého účinku změny HDP jako jmenovatele daného nižším reálným hospodářským růstem; dopad případných vyšších výpůjčních nákladů způsobených vlivy na světovém nebo domácím trhu by sice nebyl prospěšný, ale vzhledem ke dlouhé struktuře splatnosti dluhu Spojeného království by měl být poměrně omezený.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Přestože dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je blízko průměru EU, představuje rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v programu riziko pro udržitelnost veřejných financí i před zohledněním dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, které Komise ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2009 (4) vyhodnotila jako vysoká, by pomohlo dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu spolu se strukturálními reformami. Poměr hrubého dluhu k HDP překračuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě po celé programové období. |
| --- | --- |

(11)

Přestože dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je blízko průměru EU, představuje rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v programu riziko pro udržitelnost veřejných financí i před zohledněním dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, které Komise ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2009 (4) vyhodnotila jako vysoká, by pomohlo dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu spolu se strukturálními reformami. Poměr hrubého dluhu k HDP překračuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě po celé programové období.

| (12) | Zákon o fiskální odpovědnosti (Fiscal Responsibility Act, FRA), který parlament schválil dne 10. února 2010, stanovil pro orgány Spojeného království zákonný fiskální plán. Zákon FRA stanoví plán fiskální konsolidace (Fiscal Consolidation Plan, FCP), který vyžaduje, aby vláda „za čtyři roky od jeho předpokládaného maxima v roce 2009/2010 snížila poměr čistých úvěrů veřejného sektoru k HDP na polovinu. Vláda v sekundárních právních předpisech, jejichž vydání návrh zákona umožňuje, stanoví cíl, aby úvěry v roce 2013/2014 představovaly nanejvýš 5,5 procenta HDP.“ FCP rovněž požaduje, aby vláda: „poměr úvěrů k HDP snižovala v každém jednotlivém roce v období 2009/2010 až 2015/2016 a zajistila, aby v roce 2015/2016 poměr čistého dluhu veřejného sektoru k HDP klesal.“ Specifičtější kontrola výdajů se provádí prostřednictvím systému víceletých „posouzení výdajů“, která stanoví celkové výdajové rámce a limity předvídatelných výdajů jednotlivých resortů („rezortní výdajové limity)“. Kontrola veřejných výdajů však nebyla vždy dostatečná, protože celkové výsledné výdaje v letech 2002/2003 až 2008/2009 v průměru překračovaly původní stropy stanovené v posouzeních výdajů. Zákon o fiskální odpovědnosti rovněž ukládá vládě, aby (parlamentu) „v případě nesplnění cílů podala vysvětlení“. Ke snížení rizika nesplnění cílů by bylo užitečné posílit mechanismus k hodnocení reálnosti cílů a nouzový plán, který by se použil, kdyby se výchozí předpoklady a makroekonomické prognózy ukázaly nepřesnými.
  Celkově lze říci, že i když zákon FRA představuje krok správným směrem, konsolidační plán, který obsahuje, je podstatně méně ambiciózní, než by odpovídalo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, a není v souladu s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

Zákon o fiskální odpovědnosti (Fiscal Responsibility Act, FRA), který parlament schválil dne 10. února 2010, stanovil pro orgány Spojeného království zákonný fiskální plán. Zákon FRA stanoví plán fiskální konsolidace (Fiscal Consolidation Plan, FCP), který vyžaduje, aby vláda „za čtyři roky od jeho předpokládaného maxima v roce 2009/2010 snížila poměr čistých úvěrů veřejného sektoru k HDP na polovinu. Vláda v sekundárních právních předpisech, jejichž vydání návrh zákona umožňuje, stanoví cíl, aby úvěry v roce 2013/2014 představovaly nanejvýš 5,5 procenta HDP.“ FCP rovněž požaduje, aby vláda: „poměr úvěrů k HDP snižovala v každém jednotlivém roce v období 2009/2010 až 2015/2016 a zajistila, aby v roce 2015/2016 poměr čistého dluhu veřejného sektoru k HDP klesal.“ Specifičtější kontrola výdajů se provádí prostřednictvím systému víceletých „posouzení výdajů“, která stanoví celkové výdajové rámce a limity předvídatelných výdajů jednotlivých resortů („rezortní výdajové limity)“. Kontrola veřejných výdajů však nebyla vždy dostatečná, protože celkové výsledné výdaje v letech 2002/2003 až 2008/2009 v průměru překračovaly původní stropy stanovené v posouzeních výdajů. Zákon o fiskální odpovědnosti rovněž ukládá vládě, aby (parlamentu) „v případě nesplnění cílů podala vysvětlení“. Ke snížení rizika nesplnění cílů by bylo užitečné posílit mechanismus k hodnocení reálnosti cílů a nouzový plán, který by se použil, kdyby se výchozí předpoklady a makroekonomické prognózy ukázaly nepřesnými.

Celkově lze říci, že i když zákon FRA představuje krok správným směrem, konsolidační plán, který obsahuje, je podstatně méně ambiciózní, než by odpovídalo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, a není v souladu s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014/2015.

| (13) | Zvýšení poměru veřejných výdajů k HDP od roku 2000 a ještě více v nedávných letech podtrhuje nutnost zajistit účinnost a nákladovou efektivitu veřejných výdajů ve Spojeném království. Během tříletého období, kterého se týká komplexní posouzení výdajů (Comprehensive Spending Review, CSR) z roku 2007, (tj. roky 2008/2009 až 2010/2011) se vláda Spojeného království zavázala k dosažení dalších úspor v dodatečné hodnotě 21⁄2 % HDP prostřednictvím efektivního vynakládání prostředků. Zhruba pětina této hodnoty představuje úspory, kterých vláda plánuje docílit v období, na něž se vztahuje CSR z roku 2007, a to na základě zjištění svého jednoletého programu provozní efektivnosti (Operational Efficiency Programme, OEP), který zkoumal provozní výdaje ve veřejném sektoru a ukázal, že do roku 2013/2014 existuje prostor pro zvýšení efektivnosti vedoucí k dosažení ročních úspor ve výši 1 % HDP ve srovnání s rokem 2007/2008. Změření úspěšnosti těchto ambiciózních a kvalitně koncipovaných iniciativ v oblasti efektivnosti bude důležitým krokem, který by prokázal, že opravdu zvyšují kvalitu veřejných financí a omezují rozsah veřejných výdajů. V této souvislosti je třeba přivítat oznámené plány, podle kterých úspory podle CSR z roku 2007 vyhodnotí Národní kontrolní úřad (National Audit Office). Kromě toho se jako zvláště odůvodněný jeví silný důraz programu pro efektivní vynakládání veřejných prostředků (Public Value Programme) na dosažení ročních úspor ve výši zhruba 1⁄2 % HDP do roku 2012/2013 zvýšením efektivnosti ve veřejném zdravotnictví, protože výdaje na Národní zdravotní službu (National Health Service) Spojeného království se od roku 2000 prudce zvýšily a její produktivita poklesla, bez ohledu na lepší výsledky z hlediska zdraví. |
| --- | --- |

(13)

Zvýšení poměru veřejných výdajů k HDP od roku 2000 a ještě více v nedávných letech podtrhuje nutnost zajistit účinnost a nákladovou efektivitu veřejných výdajů ve Spojeném království. Během tříletého období, kterého se týká komplexní posouzení výdajů (Comprehensive Spending Review, CSR) z roku 2007, (tj. roky 2008/2009 až 2010/2011) se vláda Spojeného království zavázala k dosažení dalších úspor v dodatečné hodnotě 21⁄2 % HDP prostřednictvím efektivního vynakládání prostředků. Zhruba pětina této hodnoty představuje úspory, kterých vláda plánuje docílit v období, na něž se vztahuje CSR z roku 2007, a to na základě zjištění svého jednoletého programu provozní efektivnosti (Operational Efficiency Programme, OEP), který zkoumal provozní výdaje ve veřejném sektoru a ukázal, že do roku 2013/2014 existuje prostor pro zvýšení efektivnosti vedoucí k dosažení ročních úspor ve výši 1 % HDP ve srovnání s rokem 2007/2008. Změření úspěšnosti těchto ambiciózních a kvalitně koncipovaných iniciativ v oblasti efektivnosti bude důležitým krokem, který by prokázal, že opravdu zvyšují kvalitu veřejných financí a omezují rozsah veřejných výdajů. V této souvislosti je třeba přivítat oznámené plány, podle kterých úspory podle CSR z roku 2007 vyhodnotí Národní kontrolní úřad (National Audit Office). Kromě toho se jako zvláště odůvodněný jeví silný důraz programu pro efektivní vynakládání veřejných prostředků (Public Value Programme) na dosažení ročních úspor ve výši zhruba 1⁄2 % HDP do roku 2012/2013 zvýšením efektivnosti ve veřejném zdravotnictví, protože výdaje na Národní zdravotní službu (National Health Service) Spojeného království se od roku 2000 prudce zvýšily a její produktivita poklesla, bez ohledu na lepší výsledky z hlediska zdraví.

| (14) | Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010/2011 stanovená v programu v zásadě v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7, zejména díky zahájení konsolidace v uvedeném roce. Avšak počínaje rokem 2011/2012 rozpočtová strategie s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7 v souladu není. Konkrétně i když bude projekce schodku veřejných financí v roce 2014/2015 považována za zcela věrohodnou, její hodnota zřetelně překračuje referenční hodnotu 3 % HDP (činí 4,7 % HDP) a navíc je ohrožena výše zmíněnými riziky horšího vývoje, a to přesto, že v doporučení z prosince 2009 byla stanovena lhůta do roku 2014/2015, ve které má Spojené království napravit svůj nadměrný schodek. Kromě toho z opatření oznámených po vydání doporučení Rady v předběžné rozpočtové zprávě 2009 z 9. prosince 2009 vyplývá pro období mezi lety 2010/2011 a 2012/2013 mírné fiskální uvolňování ve srovnání s fiskálními plány obsaženými v rozpočtu na rok 2009 z dubna 2009 a to neodpovídá doporučení Rady, „aby nedošlo k dalším opatřením přispívajícím ke zhoršování veřejných financí“. Průměrné roční zlepšení strukturálního schodku v letech 2010/2011 až 2014/2015 přepočítané útvary Komise pomocí společně dohodnuté metodiky se odhaduje na 1,0 % HDP, což je o 3⁄4 procentního bodu méně, než doporučila Rada v prosinci 2009. Vzhledem k projekcím dluhu uvedeným v programu a výše zmíněným rizikům rozpočtová strategie nemusí postačovat k tomu, aby se poměr dluhu k HDP vrátil k sestupnému trendu. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010/2011 stanovená v programu v zásadě v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7, zejména díky zahájení konsolidace v uvedeném roce. Avšak počínaje rokem 2011/2012 rozpočtová strategie s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7 v souladu není. Konkrétně i když bude projekce schodku veřejných financí v roce 2014/2015 považována za zcela věrohodnou, její hodnota zřetelně překračuje referenční hodnotu 3 % HDP (činí 4,7 % HDP) a navíc je ohrožena výše zmíněnými riziky horšího vývoje, a to přesto, že v doporučení z prosince 2009 byla stanovena lhůta do roku 2014/2015, ve které má Spojené království napravit svůj nadměrný schodek. Kromě toho z opatření oznámených po vydání doporučení Rady v předběžné rozpočtové zprávě 2009 z 9. prosince 2009 vyplývá pro období mezi lety 2010/2011 a 2012/2013 mírné fiskální uvolňování ve srovnání s fiskálními plány obsaženými v rozpočtu na rok 2009 z dubna 2009 a to neodpovídá doporučení Rady, „aby nedošlo k dalším opatřením přispívajícím ke zhoršování veřejných financí“. Průměrné roční zlepšení strukturálního schodku v letech 2010/2011 až 2014/2015 přepočítané útvary Komise pomocí společně dohodnuté metodiky se odhaduje na 1,0 % HDP, což je o 3⁄4 procentního bodu méně, než doporučila Rada v prosinci 2009. Vzhledem k projekcím dluhu uvedeným v programu a výše zmíněným rizikům rozpočtová strategie nemusí postačovat k tomu, aby se poměr dluhu k HDP vrátil k sestupnému trendu.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program některé závažné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Spojené království také vyzvala, aby informovalo o pokroku při provádění strategie fiskální konsolidace za účelem nápravy nadměrného schodku v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu. Spojené království toto doporučení nesplnilo zcela, ačkoli byly v programu uvedeny příslušné informace. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program některé závažné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Spojené království také vyzvala, aby informovalo o pokroku při provádění strategie fiskální konsolidace za účelem nápravy nadměrného schodku v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu. Spojené království toto doporučení nesplnilo zcela, ačkoli byly v programu uvedeny příslušné informace.

Celkový závěr zní, že fiskální strategie obsažená v konvergenčním programu není dostatečně ambiciózní, a má-li být v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU z 2. prosince 2009, je nutné ji významně posílit. Kombinace působení automatických stabilizátorů, poklesů cen aktiv a fiskálního stimulu vyvolala výrazné zhoršení stavu veřejných financí Spojeného království. Stav veřejných financí byl ovšem dále oslaben skutečností, že schodkům Spojeného království hrozilo překročení referenční hodnoty 3 % HDP již v období před krizí. V roce 2010/2011 je vhodné uplatňovat restriktivní fiskální politiku. Věrohodný časový rámec pro obnovu udržitelného stavu veřejných financí podle Paktu o stabilitě a růstu vyžaduje další významná opatření zpřísňující fiskální politiku nad rámec těch, která jsou v současnosti plánována. Vzhledem k tomu, že větší část projektovaného snížení schodku ve střednědobém horizontu vychází z přísného celkového výdajového rámce pro období 2011/2012 až 2014/2015, je zdrojem nejistoty neexistence podrobných výdajových limitů jednotlivých resortů, o které by se tyto výdajové cíle opíraly. Dosažení konsolidace podle prognózy orgánů Spojeného království je dále zpochybňováno rizikem, že makroekonomický kontext může být méně příznivý, než tyto orgány předpokládají, jakož i nejistotou ohledně vládou pojištěných půjček a investic bankovního sektoru. S ohledem na negativní rizika související s fiskálními projekcemi Spojeného království je nezbytný ambicióznější konsolidační plán pro příští rok a ve střednědobém výhledu. Ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, které Komise ve své Zprávě o udržitelnosti z roku 2009 vyhodnotila u Spojeného království jako vysoká, by také pomohlo dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a ve světle doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009 se Spojené království vyzývá, aby:

| i) | nepřijímalo žádná další opatření přispívající ke zhoršení stavu veřejných financí v roce 2010/2011 a v případě slabšího hospodářského růstu, než jaký předpokládá program, udrželo schodek veřejných financí v roce 2010/2011 nanejvýš na úrovni předpověděné v programu z ledna 2010 v případě, že se naplní rizika vyplývající z toho, že makroekonomický scénář; programu bude příznivější, než scénář, z něhož vychází doporučení čl. 126 odst. 7; |
| --- | --- |

i)

nepřijímalo žádná další opatření přispívající ke zhoršení stavu veřejných financí v roce 2010/2011 a v případě slabšího hospodářského růstu, než jaký předpokládá program, udrželo schodek veřejných financí v roce 2010/2011 nanejvýš na úrovni předpověděné v programu z ledna 2010 v případě, že se naplní rizika vyplývající z toho, že makroekonomický scénář; programu bude příznivější, než scénář, z něhož vychází doporučení čl. 126 odst. 7;

| ii) | si za cíl stanovilo ambicióznější snížení schodku veřejných financí na méně než referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě nejpozději do roku 2014/2015, a to mimo jiné zintenzivněním plánovaného tempa fiskálního úsilí počínaje rokem 2011/2012 v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7, a využilo veškeré další příležitosti dané mimo jiné lepšími než očekávanými ekonomickými a tržními podmínkami k urychlení snižování poměru hrubého dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP a tím také zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí; |
| --- | --- |

ii)

si za cíl stanovilo ambicióznější snížení schodku veřejných financí na méně než referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě nejpozději do roku 2014/2015, a to mimo jiné zintenzivněním plánovaného tempa fiskálního úsilí počínaje rokem 2011/2012 v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7, a využilo veškeré další příležitosti dané mimo jiné lepšími než očekávanými ekonomickými a tržními podmínkami k urychlení snižování poměru hrubého dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP a tím také zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí;

| iii) | v roce 2010 zveřejnilo podrobné výdajové limity jednotlivých resortů, které budou základem celkových projekcí výdajů alespoň na tříleté období po roce 2010/2011; |
| --- | --- |

iii)

v roce 2010 zveřejnilo podrobné výdajové limity jednotlivých resortů, které budou základem celkových projekcí výdajů alespoň na tříleté období po roce 2010/2011;

| iv) | zavedlo úspory založené na zvýšení efektivnosti výdajů, které identifikoval program provozní efektivnosti (OEP) a další iniciativy zaměřené na efektivní vynakládání prostředků. |
| --- | --- |

iv)

zavedlo úspory založené na zvýšení efektivnosti výdajů, které identifikoval program provozní efektivnosti (OEP) a další iniciativy zaměřené na efektivní vynakládání prostředků.

Spojené království se rovněž vyzývá, aby lépe plnilo požadavky spojené s poskytováním údajů stanovené v souboru pravidel.

Dále se Spojené království vyzývá, aby v termínu, který umožní provést posouzení účinných opatření v rámci postupu při nadměrném schodku, předložilo dodatek k programu, v němž bude informovat o pokroku při provádění doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 a podrobněji popíše konsolidační strategii, která bude nutná pro postup směrem k nápravě nadměrného schodku. Rada opakuje svou výzvu, aby dokud se bude na členský stát vztahovat postup při nadměrném schodku, obsahovaly kapitolu s těmito informacemi všechny následující aktualizace.

Přehled základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP led. 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM list. 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP led. 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | KP led. 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM list. 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) (8) | KP led. 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP led. 2010 (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM list. 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP led. 2010 (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM list. 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP led. 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM list. 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP led. 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM list. 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | KP led. 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM list. 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (10)

  (% HDP) | KP led. 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM list. 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP led. 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM list. 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | neuv. |
| Zdroj:


  Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Reálný HDP

(změna v %)

KP led. 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM list. 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP led. 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM list. 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

KP led. 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM list. 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP) (8)

KP led. 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP led. 2010 (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM list. 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP led. 2010 (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM list. 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP led. 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM list. 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP led. 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM list. 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

KP led. 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM list. 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

neuv.

Strukturální saldo (10)

(% HDP)

KP led. 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM list. 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP led. 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM list. 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

neuv.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Střednědobé cíle pro jednotlivé země by měly brát v úvahu tři složky: i) saldo stabilizující dluh u míry zadlužení rovné referenční hodnotě (60 % HDP) (v závislosti na dlouhodobém potenciálním růstu), které členským státům s poměrně nízkým dluhem vytváří prostor pro manévrování s rozpočtem; ii) pro členské státy s mírou zadlužení převyšující referenční hodnotu (60 % HDP) doplňující úsilí o snížení dluhu, které vede k rychlému přiblížení k referenční hodnotě; a iii) zlomek korekce potřebné k pokrytí současné hodnoty budoucího zvýšení veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

(4)  Ve svých závěrech o udržitelnosti veřejných financí z 10. listopadu 2009„Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(5)  Konkrétně nedostatek údajů o trhu práce výrazně zkomplikoval přepočet mezer výstupu podle společně dohodnuté metodiky.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008-2011 ve výši 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,1 %.

(8)  Údaje se týkají kalendářních roků.

(9)  Údaje o příjmech a výdajích nejsou v programu Spojeného království uvedeny v souladu s harmonizovaným systémem ESA95 pro veřejné finance. Údaje v tabulce vycházejí z tabulky 2.7 doplňkového materiálu předběžné rozpočtové zprávy z roku 2009. Pro roky 2011/2012 až 2014/2015 jsou údaje o veřejných příjmech a veřejných výdajích odvozeny z projekcí pro veřejný sektor.

(10)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Na základě informací v nejnovějším programu se odhaduje, že jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují 0,7 % HDP v roce 2008/2009 a 0,3 % HDP v roce 2009/2010 (a zvyšují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/24

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

3. června 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2268 |
| JPY | japonský jen | 113,74 |
| DKK | dánská koruna | 7,4413 |
| GBP | britská libra | 0,83570 |
| SEK | švédská koruna | 9,5210 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4149 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,8660 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,750 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 275,20 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7085 |
| PLN | polský zlotý | 4,0705 |
| RON | rumunský lei | 4,1900 |
| TRY | turecká lira | 1,9317 |
| AUD | australský dolar | 1,4469 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2734 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5586 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7896 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7223 |
| KRW | jihokorejský won | 1 469,46 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,3434 |
| CNY | čínský juan | 8,3768 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2620 |
| IDR | indonéská rupie | 11 276,70 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0061 |
| PHP | filipínské peso | 56,846 |
| RUB | ruský rubl | 37,9828 |
| THB | thajský baht | 39,969 |
| BRL | brazilský real | 2,2262 |
| MXN | mexické peso | 15,6245 |
| INR | indická rupie | 57,2550 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2268

JPY

japonský jen

113,74

DKK

dánská koruna

7,4413

GBP

britská libra

0,83570

SEK

švédská koruna

9,5210

CHF

švýcarský frank

1,4149

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,8660

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,750

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

275,20

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7085

PLN

polský zlotý

4,0705

RON

rumunský lei

4,1900

TRY

turecká lira

1,9317

AUD

australský dolar

1,4469

CAD

kanadský dolar

1,2734

HKD

hongkongský dolar

9,5586

NZD

novozélandský dolar

1,7896

SGD

singapurský dolar

1,7223

KRW

jihokorejský won

1 469,46

ZAR

jihoafrický rand

9,3434

CNY

čínský juan

8,3768

HRK

chorvatská kuna

7,2620

IDR

indonéská rupie

11 276,70

MYR

malajsijský ringgit

4,0061

PHP

filipínské peso

56,846

RUB

ruský rubl

37,9828

THB

thajský baht

39,969

BRL

brazilský real

2,2262

MXN

mexické peso

15,6245

INR

indická rupie

57,2550

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/25

---

ROZHODNUTÍ O UKONČENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V DŮSLEDKU ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ PODPOŘE ČLENSKÝM STÁTEM

Státní podpora – Německo

(Články 107 a 109 Smlouvy o fungování Evropské unie)

Oznámení Komise podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie – zpětvzetí oznámení o státní podpoře

Státní podpora C 28/08 (ex N 345/06) – zvýhodnění pro malé a střední podniky poskytnuté podniku Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 146/06

Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení (1) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie zahájené dne 17. června 2008 a týkající se výše uvedené podpory vzhledem k tomu, že Německo vzalo zpět své oznámení o státní podpoře dne 25. února 2010 a nebude se tímto projektem podpory dále zabývat.

---

(1)  Úř. věst. C 268, 23.10.2008, s. 23.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/26

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 146/07

| 1. | Komise dne 28. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Avnet Inc. („Avnet“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojováni nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Avnet Inc. („Avnet“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojováni nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Avnet: distribuce elektronických komponentů, počítačových produktů a technologických služeb, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Avnet: distribuce elektronických komponentů, počítačových produktů a technologických služeb,

| — | podniku Bell Micro: distribuce produktů a systémů pro ukládání dat, počítačových produktů, periferních zařízení a programového vybavení, a služby s přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

—

podniku Bell Micro: distribuce produktů a systémů pro ukládání dat, počítačových produktů, periferních zařízení a programového vybavení, a služby s přidanou hodnotou.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 146/08

| 1. | Komise dne 28. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Nizozemsko), zcela kontrolovaný fondy podporovanými a spravovanými podnikem CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Lucembursko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Nizozemsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Nizozemsko), zcela kontrolovaný fondy podporovanými a spravovanými podnikem CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Lucembursko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Nizozemsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku CVC: poskytování investičního poradenství investičním fondům a/nebo správa investic za investiční fondy, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku CVC: poskytování investičního poradenství investičním fondům a/nebo správa investic za investiční fondy,

| — | podniku Univar: distribuce chemických produktů, |
| --- | --- |

—

podniku Univar: distribuce chemických produktů,

| — | podniku Eurochem: distribuce chemických produktů. |
| --- | --- |

—

podniku Eurochem: distribuce chemických produktů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 146/09

| 1. | Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgie) patřící do skupiny Total („Total“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem majetku kontrolu na částí podniku Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgie) tvořenou jejími výrobními linkami polystyrenu (a souvisejícími výrobami HIPS a GPPS) ve Feluy, Belgie („Target“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgie) patřící do skupiny Total („Total“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem majetku kontrolu na částí podniku Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgie) tvořenou jejími výrobními linkami polystyrenu (a souvisejícími výrobami HIPS a GPPS) ve Feluy, Belgie („Target“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku TPF: výroba komoditních polymerů (polyethylénu, polypropylenu, polystyrenu), |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku TPF: výroba komoditních polymerů (polyethylénu, polypropylenu, polystyrenu),

| — | podniku Target: výroba polystyrenu. |
| --- | --- |

—

podniku Target: výroba polystyrenu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/29

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2010/C 146/10

| 1. | Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky KKR & Co. L.P. („KKR“, USA) a Triton Managers III Limited a TFF III Limited (společně „Triton Fund III“, Jersey), patřící do skupiny Triton investment funds group („Triton“, Jersey), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Ambea AB („Ambea“, Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky KKR & Co. L.P. („KKR“, USA) a Triton Managers III Limited a TFF III Limited (společně „Triton Fund III“, Jersey), patřící do skupiny Triton investment funds group („Triton“, Jersey), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Ambea AB („Ambea“, Švédsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku KKR: služby správy aktiv veřejných i soukromých tržních investorů, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku KKR: služby správy aktiv veřejných i soukromých tržních investorů,

| — | podniku Triton: soukromé kapitálové investice, |
| --- | --- |

—

podniku Triton: soukromé kapitálové investice,

| — | podniku Ambea: poskytování služeb zdravotní péče a pečovatelských služeb ve Švédsku, Finsku a Norsku. |
| --- | --- |

—

podniku Ambea: poskytování služeb zdravotní péče a pečovatelských služeb ve Švédsku, Finsku a Norsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 4.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/30

---

INFORMAČNÍ OZNÁMENÍ – VEŘEJNÁ KONZULTACE

Zeměpisná označení z Ukrajiny

2010/C 146/11

V rámci probíhajících jednání o uzavření dohody o volném obchodu s Ukrajinou je zvažována ochrana zeměpisných označení níže uvedených jmen registrovaných na Ukrajině podle „zákona č. 752-XIV o ochraně práv na označení původu zboží“ na území Evropské unie.

Komise vyzývá všechny členské státy nebo třetí země či všechny fyzické nebo právnické osoby s oprávněným zájmem, které mají bydliště nebo jsou usazeny v členském státě či třetí zemi, aby vznesly proti takové ochraně námitku, a to předložením řádně odůvodněného prohlášení.

Komise musí obdržet námitky do dvou měsíců po tomto zveřejnění. Prohlášení o námitce se zasílají na tuto e-mailovou adresu: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Prohlášení o námitce jsou posuzována pouze tehdy, pokud jsou obdržena ve výše stanovené lhůtě a pokud prokazují, že chráněný navrhovaný název:

| 1) | by se shodoval s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat, a v důsledku toho by mohl uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného původu produktu; |
| --- | --- |

1)

by se shodoval s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat, a v důsledku toho by mohl uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného původu produktu;

| 2) | by byl zcela nebo částečně homonymní s názvem již chráněným v Evropské unii podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (1), kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů, do kterého byla začleněna společná organizace trhu s vínem), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin; nebo by byl obsažen v dohodách, které Společenství uzavřelo z jednou z těchto zemí:






  — | Albánskou republikou (2006/580/ES (3): rozhodnutí Rady ze dne 12. června 2006 o podpisu a uzavření prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech (Protokol 3 o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín, lihovin a aromatizovaných vín)), |
| --- | --- | --- |

2)

by byl zcela nebo částečně homonymní s názvem již chráněným v Evropské unii podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (1), kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů, do kterého byla začleněna společná organizace trhu s vínem), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin; nebo by byl obsažen v dohodách, které Společenství uzavřelo z jednou z těchto zemí:

—

Albánskou republikou (2006/580/ES (3): rozhodnutí Rady ze dne 12. června 2006 o podpisu a uzavření prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech (Protokol 3 o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín, lihovin a aromatizovaných vín)),

| — | Austrálií (94/184/ES (4): rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 1994 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem), |
| --- | --- |

—

Austrálií (94/184/ES (4): rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 1994 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem),

| — | Bosnou a Hercegovinou (2008/474/ES (5): rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2008 o podpisu a uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé – protokol 7), |
| --- | --- |

—

Bosnou a Hercegovinou (2008/474/ES (5): rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2008 o podpisu a uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé – protokol 7),

| — | Kanadou (2004/91/ES: rozhodnutí Rady ze dne 30. července 2003 o uzavření Dohody (6) mezi Evropským společenstvím a Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami), |
| --- | --- |

—

Kanadou (2004/91/ES: rozhodnutí Rady ze dne 30. července 2003 o uzavření Dohody (6) mezi Evropským společenstvím a Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami),

| — | Chilskou republikou (rozhodnutí Rady 2002/979/ES (7): ze dne 18. listopadu 2002 – o podpisu a prozatímním provádění některých ustanovení dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé), |
| --- | --- |

—

Chilskou republikou (rozhodnutí Rady 2002/979/ES (7): ze dne 18. listopadu 2002 – o podpisu a prozatímním provádění některých ustanovení dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé),

| — | Chorvatskem (2001/918/ES (8): rozhodnutí Rady ze dne 3. prosince 2001 o uzavření Dodatkového protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé za účelem zohlednění výsledku jednání mezi stranami o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína, o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole označení lihovin a aromatizovaných nápojů), |
| --- | --- |

—

Chorvatskem (2001/918/ES (8): rozhodnutí Rady ze dne 3. prosince 2001 o uzavření Dodatkového protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé za účelem zohlednění výsledku jednání mezi stranami o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína, o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole označení lihovin a aromatizovaných nápojů),

| — | Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie (2001/916/ES (9): rozhodnutí Rady ze dne 3. prosince 2001 o uzavření Dodatkového protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé za účelem zohlednění výsledku jednání mezi stranami o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína, o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole označení lihovin a aromatizovaných nápojů), |
| --- | --- |

—

Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie (2001/916/ES (9): rozhodnutí Rady ze dne 3. prosince 2001 o uzavření Dodatkového protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé za účelem zohlednění výsledku jednání mezi stranami o vzájemných preferenčních koncesích pro některá vína, o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole označení lihovin a aromatizovaných nápojů),

| — | Mexikem (97/361/ES (10): rozhodnutí Rady ze dne 27. května 1997 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy mexickými o vzájemném uznávání a ochraně označení lihovin), |
| --- | --- |

—

Mexikem (97/361/ES (10): rozhodnutí Rady ze dne 27. května 1997 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy mexickými o vzájemném uznávání a ochraně označení lihovin),

| — | Černou Horou (2007/855/ES (11): rozhodnutí Rady ze dne 15. října 2007 o podpisu a uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé), |
| --- | --- |

—

Černou Horou (2007/855/ES (11): rozhodnutí Rady ze dne 15. října 2007 o podpisu a uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé),

| — | Jihoafrickou republikou (2002/51/ES (12): rozhodnutí Rady ze dne 21. ledna 2002 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu s vínem – a 2002/52/ES (13): rozhodnutí Rady ze dne 21. ledna 2002 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu s lihovinami), |
| --- | --- |

—

Jihoafrickou republikou (2002/51/ES (12): rozhodnutí Rady ze dne 21. ledna 2002 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu s vínem – a 2002/52/ES (13): rozhodnutí Rady ze dne 21. ledna 2002 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu s lihovinami),

| — | Švýcarskem (2002/309/ES, EURATOM (14): rozhodnutí Rady a Komise týkající se dohody o vědeckotechnické spolupráci, ze dne 4. dubna 2002 o uzavření sedmi dohod se Švýcarskou konfederací, a zejména dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty – příloha 7), |
| --- | --- |

—

Švýcarskem (2002/309/ES, EURATOM (14): rozhodnutí Rady a Komise týkající se dohody o vědeckotechnické spolupráci, ze dne 4. dubna 2002 o uzavření sedmi dohod se Švýcarskou konfederací, a zejména dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty – příloha 7),

| — | Spojenými státy americkými (2006/232/ES (15): rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem), |
| --- | --- |

—

Spojenými státy americkými (2006/232/ES (15): rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem),

| 3) | by vzhledem k pověsti ochranné známky, její proslulosti a době jejího používání mohl uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity produktu; |
| --- | --- |

3)

by vzhledem k pověsti ochranné známky, její proslulosti a době jejího používání mohl uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity produktu;

| 4) | by ohrozil existenci zcela nebo částečně totožného názvu nebo ochranné známky, nebo existenci produktů, které byly v souladu s právem na trhu po dobu nejméně pěti let před datem zveřejnění tohoto oznámení; |
| --- | --- |

4)

by ohrozil existenci zcela nebo částečně totožného názvu nebo ochranné známky, nebo existenci produktů, které byly v souladu s právem na trhu po dobu nejméně pěti let před datem zveřejnění tohoto oznámení;

| 5) | nebo pokud jsou uvedeny skutečnosti, které svědčí o tom, že název, o jehož ochraně se uvažuje, je druhový. |
| --- | --- |

5)

nebo pokud jsou uvedeny skutečnosti, které svědčí o tom, že název, o jehož ochraně se uvažuje, je druhový.

Výše uvedená kritéria se posuzují ve vztahu k území Evropské unie, což se v případě práv k duševnímu vlastnictví týká pouze jednoho nebo více území, kde jsou daná práva chráněna. Případná ochrana těchto názvů v Evropské unii podléhá úspěšnému zakončení těchto jednání a následnému právnímu aktu.

Seznam zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin
   (16)

| Kategorie produktů | Název zapsaný na Ukrajině | Přepis do latinky |
| --- | --- | --- |
| Víno | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Víno | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Kategorie produktů

Název zapsaný na Ukrajině

Přepis do latinky

Víno

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Víno

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 36, 13.2.2008, s. 16.

(3)  Úř. věst. L 239, 1.9.2006, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 86, 31.3.1994, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 169, 30.6.2008, s. 10.

(6)  Úř. věst. L 35, 6.2.2004, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 352, 30.12.2002, s. 1.

(8)  Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 42.

(9)  Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 6.

(10)  Úř. věst. L 152, 11.6.1997, s. 15.

(11)  Úř. věst. L 345, 28.12.2007, s. 1.

(12)  Úř. věst. L 28, 30.1.2002, s. 3.

(13)  Úř. věst. L 28, 30.1.2002, s. 112.

(14)  Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 1.

(15)  Úř. věst. L 87, 24.3.2006, s. 1.

(16)  Seznam poskytly ukrajinské orgány v rámci probíhajících jednání. Výňatek z ukrajinského rejstříku zeměpisných označení, zákon č. 752-XIV o ochraně práv na označení původu zboží ze dne 16. června 1999 (http://www.sdip.gov.ua).

---