# Az Európai Unió C 114E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.114.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 114E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. május 4. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.114.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 114E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. május 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Tanács |
| 2010/C 114E/01 | A Tanács 2/2010/EU álláspontja első olvasatban az Európai Parlament és a Tanács rendelete a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatrólA Tanács által 2010. február 22-én elfogadva (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | A Tanács 3/2010/EU álláspontja első olvasatban az ipari kibocsátásokról (azaz a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2010. március 1-jén elfogadva (
  1
  ) | 17 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Tanács

2010/C 114E/01

A Tanács 2/2010/EU álláspontja első olvasatban az Európai Parlament és a Tanács rendelete a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatrólA Tanács által 2010. február 22-én elfogadva (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

A Tanács 3/2010/EU álláspontja első olvasatban az ipari kibocsátásokról (azaz a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2010. március 1-jén elfogadva (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Tanács

| 4.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 114/1

---

A TANÁCS 2/2010/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az Európai Parlament és a Tanács rendelete a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról

A Tanács által 2010. február 22-én elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 114 E/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia és az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiája keretében a belső vasúti piac létrehozása – különösen az árufuvarozás tekintetében – elengedhetetlen fejlődési állomás a fenntartható mobilitás megvalósítása felé vezető úton. |
| --- | --- |

(1)

A növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia és az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiája keretében a belső vasúti piac létrehozása – különösen az árufuvarozás tekintetében – elengedhetetlen fejlődési állomás a fenntartható mobilitás megvalósítása felé vezető úton.

| (2) | A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (4) és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) fontos lépés volt a belső vasúti piac létrehozása felé. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (4) és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) fontos lépés volt a belső vasúti piac létrehozása felé.

| (3) | Ahhoz, hogy a többi közlekedési móddal szemben versenyképessé váljon, a verseny előtt 2007. január 1-je óta nyitott nemzetközi és nemzeti vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak jó minőségű és megfelelően finanszírozott vasúti infrastruktúrára van szükségük, azaz olyan infrastruktúrára, amely a kereskedelmi sebesség és a menetidő tekintetében jó feltételeket biztosít az árufuvarozási szolgáltatásnyújtáshoz, és megbízható, azaz a ténylegesen nyújtott szolgáltatás megfelel a vasúti üzemeltetőkkel aláírt szerződéseknek. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy a többi közlekedési móddal szemben versenyképessé váljon, a verseny előtt 2007. január 1-je óta nyitott nemzetközi és nemzeti vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak jó minőségű és megfelelően finanszírozott vasúti infrastruktúrára van szükségük, azaz olyan infrastruktúrára, amely a kereskedelmi sebesség és a menetidő tekintetében jó feltételeket biztosít az árufuvarozási szolgáltatásnyújtáshoz, és megbízható, azaz a ténylegesen nyújtott szolgáltatás megfelel a vasúti üzemeltetőkkel aláírt szerződéseknek.

| (4) | A vasúti árufuvarozási piac megnyitása lehetővé tette, hogy új üzemeltetők jelenjenek meg a vasúti hálózaton. A hálózat használatának optimalizálása és megbízhatóságának biztosítása érdekében hasznos bevezetni további eljárásokat, amelyek megerősítik a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést a nemzetközi menetvonalaknak az árufuvarozó vonatok részére való elosztása tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A vasúti árufuvarozási piac megnyitása lehetővé tette, hogy új üzemeltetők jelenjenek meg a vasúti hálózaton. A hálózat használatának optimalizálása és megbízhatóságának biztosítása érdekében hasznos bevezetni további eljárásokat, amelyek megerősítik a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést a nemzetközi menetvonalaknak az árufuvarozó vonatok részére való elosztása tekintetében.

| (5) | A Tanács 2008. április 7-i és 8-i ülésén arra a következtetésre jutott, hogy az infrastruktúra hatékony felhasználására kell törekedni, és adott esetben európai és nemzeti szinten hozott intézkedésekkel – különösen jogi szabályozással – javítani kell a vasúti infrastruktúra kapacitását. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2008. április 7-i és 8-i ülésén arra a következtetésre jutott, hogy az infrastruktúra hatékony felhasználására kell törekedni, és adott esetben európai és nemzeti szinten hozott intézkedésekkel – különösen jogi szabályozással – javítani kell a vasúti infrastruktúra kapacitását.

| (6) | Ebben az összefüggésben javítana az infrastruktúra-használati feltételeken, ha versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosókat hoznának létre, megfelelő feltételeket biztosítva az árufuvarozó vonatok közlekedéséhez, és lehetővé téve, hogy ez utóbbiak nehézségek nélkül jussanak át az egyik nemzeti hálózatról a másikra. |
| --- | --- |

(6)

Ebben az összefüggésben javítana az infrastruktúra-használati feltételeken, ha versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosókat hoznának létre, megfelelő feltételeket biztosítva az árufuvarozó vonatok közlekedéséhez, és lehetővé téve, hogy ez utóbbiak nehézségek nélkül jussanak át az egyik nemzeti hálózatról a másikra.

| (7) | A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosók létrehozása érdekében a vasúti infrastruktúra vonatkozásában már elindult kezdeményezések arra utalnak, hogy az árufuvarozási piac egy vagy több jól meghatározott szegmensének speciális szükségleteit kielégítő nemzetközi folyosók létrehozása a legmegfelelőbb módszer. |
| --- | --- |

(7)

A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosók létrehozása érdekében a vasúti infrastruktúra vonatkozásában már elindult kezdeményezések arra utalnak, hogy az árufuvarozási piac egy vagy több jól meghatározott szegmensének speciális szükségleteit kielégítő nemzetközi folyosók létrehozása a legmegfelelőbb módszer.

| (8) | E rendelet nem sértheti a pályahálózat-működtetőknek a 91/440/EGK irányelv és a 2001/14/EK irányelv szerinti, valamint – adott esetben – az elosztó szerveknek a 2001/14 irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti jogait és kötelességeit. E jogi aktusok – többek között az árufuvarozási folyosókat érintő rendelkezések tekintetében is – hatályban maradnak, különösen a pályahálózat-működtetők azon joga vonatkozásában, hogy elutasítsák vagy elfogadják a vasúti társaságoktól eltérő jogi személyek kapacitásra vonatkozó kérelmét. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet nem sértheti a pályahálózat-működtetőknek a 91/440/EGK irányelv és a 2001/14/EK irányelv szerinti, valamint – adott esetben – az elosztó szerveknek a 2001/14 irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti jogait és kötelességeit. E jogi aktusok – többek között az árufuvarozási folyosókat érintő rendelkezések tekintetében is – hatályban maradnak, különösen a pályahálózat-működtetők azon joga vonatkozásában, hogy elutasítsák vagy elfogadják a vasúti társaságoktól eltérő jogi személyek kapacitásra vonatkozó kérelmét.

| (9) | A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat nemzetközi vasúti folyosóit a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) és/vagy az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) folyosóival összhangban kell kialakítani. Ennek érdekében a hálózatok fejlesztését össze kell hangolni, különösen a vasúti árufuvarozás céljára szolgáló nemzetközi folyosóknak a TEN-T és az ERTMS meglévő folyosóiba való integrálása tekintetében. Ezen túlmenően az említett árufuvarozási folyosókkal kapcsolatban uniós szinten harmonizált szabályokat kell kidolgozni. Amennyiben szükséges, e folyosók létrehozását a TEN-T, a kutatási és a Marco Polo programok, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és alapok – mint például az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap – keretében anyagilag is támogatni kell. |
| --- | --- |

(9)

A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat nemzetközi vasúti folyosóit a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) és/vagy az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) folyosóival összhangban kell kialakítani. Ennek érdekében a hálózatok fejlesztését össze kell hangolni, különösen a vasúti árufuvarozás céljára szolgáló nemzetközi folyosóknak a TEN-T és az ERTMS meglévő folyosóiba való integrálása tekintetében. Ezen túlmenően az említett árufuvarozási folyosókkal kapcsolatban uniós szinten harmonizált szabályokat kell kidolgozni. Amennyiben szükséges, e folyosók létrehozását a TEN-T, a kutatási és a Marco Polo programok, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és alapok – mint például az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap – keretében anyagilag is támogatni kell.

| (10) | Az árufuvarozási folyosó keretében megfelelően össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést, elegendő prioritást kell biztosítani a vasúti árufuvarozási forgalom számára, a többi közlekedési móddal hatékony és kellő mértékű kapcsolatot kell kialakítani és a vasúti árufuvarozásban érdekelt szolgáltatók közötti verseny fejlődését ösztönző feltételeket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(10)

Az árufuvarozási folyosó keretében megfelelően össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést, elegendő prioritást kell biztosítani a vasúti árufuvarozási forgalom számára, a többi közlekedési móddal hatékony és kellő mértékű kapcsolatot kell kialakítani és a vasúti árufuvarozásban érdekelt szolgáltatók közötti verseny fejlődését ösztönző feltételeket kell biztosítani.

| (11) | A 3. cikkel összhangban kialakított árufuvarozási folyosók mellett a további árufuvarozási folyosók létrehozását egyértelműen meghatározott és átlátható eljárásnak és kritériumoknak megfelelően uniós szinten kell megvizsgálni és jóváhagyni úgy, hogy az egyes döntésekkel kapcsolatban és az irányítás kérdéseit illetően a tagállamok és a pályahálózat-működtetők számára elegendő mozgástér maradjon ahhoz, hogy figyelembe tudják venni a különleges folyosók – például ERTMS, RailNetEurope (RNE) és TEN-T – tekintetében már meglévő kezdeményezéseket, és hogy a saját helyzetükhöz kellően alkalmazkodó intézkedéseket tudjanak hozni. |
| --- | --- |

(11)

A 3. cikkel összhangban kialakított árufuvarozási folyosók mellett a további árufuvarozási folyosók létrehozását egyértelműen meghatározott és átlátható eljárásnak és kritériumoknak megfelelően uniós szinten kell megvizsgálni és jóváhagyni úgy, hogy az egyes döntésekkel kapcsolatban és az irányítás kérdéseit illetően a tagállamok és a pályahálózat-működtetők számára elegendő mozgástér maradjon ahhoz, hogy figyelembe tudják venni a különleges folyosók – például ERTMS, RailNetEurope (RNE) és TEN-T – tekintetében már meglévő kezdeményezéseket, és hogy a saját helyzetükhöz kellően alkalmazkodó intézkedéseket tudjanak hozni.

| (12) | A tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti koordináció élénkítése érdekében minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében megfelelő irányítási struktúrát kell létrehozni, figyelembe véve a már meglévő kormányzati struktúrákkal való duplikáció elkerülésének szükségességét. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti koordináció élénkítése érdekében minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében megfelelő irányítási struktúrát kell létrehozni, figyelembe véve a már meglévő kormányzati struktúrákkal való duplikáció elkerülésének szükségességét.

| (13) | A piaci igények kielégítése érdekében az árufuvarozási folyosók létrehozásának módszereit egy olyan végrehajtási terv formájában kell előterjeszteni, amely tartalmazza a vasúti árufuvarozás teljesítményének javításához szükséges intézkedések meghatározását és végrehajtási ütemtervét. Az árufuvarozási folyosót valószínűleg majd felhasználó kérelmezőkkel ezenkívül rendszeres konzultációkat kell folytatni az irányító testület által meghatározott eljárásoknak megfelelően annak biztosítása érdekében, hogy az adott árufuvarozási folyosó létrehozása érdekében tervezett vagy megvalósított intézkedések megfeleljenek az árufuvarozási folyosót felhasználó valamennyi felhasználó igényeinek vagy elvárásainak. |
| --- | --- |

(13)

A piaci igények kielégítése érdekében az árufuvarozási folyosók létrehozásának módszereit egy olyan végrehajtási terv formájában kell előterjeszteni, amely tartalmazza a vasúti árufuvarozás teljesítményének javításához szükséges intézkedések meghatározását és végrehajtási ütemtervét. Az árufuvarozási folyosót valószínűleg majd felhasználó kérelmezőkkel ezenkívül rendszeres konzultációkat kell folytatni az irányító testület által meghatározott eljárásoknak megfelelően annak biztosítása érdekében, hogy az adott árufuvarozási folyosó létrehozása érdekében tervezett vagy megvalósított intézkedések megfeleljenek az árufuvarozási folyosót felhasználó valamennyi felhasználó igényeinek vagy elvárásainak.

| (14) | Az uniós vasúti árufuvarozási folyosók létrehozásának támogatásához szükségesnek kell tekinteni az intermodális árufuvarozási terminálok kialakítását is. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós vasúti árufuvarozási folyosók létrehozásának támogatásához szükségesnek kell tekinteni az intermodális árufuvarozási terminálok kialakítását is.

| (15) | Az árufuvarozási folyosó vonalán rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás egységességének és folytonosságának biztosításához össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők által az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházásokat, és azokat az árufuvarozási folyosó szükségleteinek megfelelő módon kell megtervezni. A folyosót potenciálisan felhasználni kívánó kérelmezők tájékoztatása céljából az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházások ütemtervét közzé kell tenni. A beruházásnak ki kell terjednie az átjárható rendszerek kidolgozásával és a vonatok kapacitásának növelésével kapcsolatos projektekre. |
| --- | --- |

(15)

Az árufuvarozási folyosó vonalán rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás egységességének és folytonosságának biztosításához össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők által az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházásokat, és azokat az árufuvarozási folyosó szükségleteinek megfelelő módon kell megtervezni. A folyosót potenciálisan felhasználni kívánó kérelmezők tájékoztatása céljából az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházások ütemtervét közzé kell tenni. A beruházásnak ki kell terjednie az átjárható rendszerek kidolgozásával és a vonatok kapacitásának növelésével kapcsolatos projektekre.

| (16) | Ugyanezen okból az infrastruktúrával és az ahhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos, az árufuvarozási folyosón rendelkezésre álló kapacitást esetleg korlátozó valamennyi munkálatot is koordinálni kell, és ezekről rendszeresen frissített értesítést kell közzétenni. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanezen okból az infrastruktúrával és az ahhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos, az árufuvarozási folyosón rendelkezésre álló kapacitást esetleg korlátozó valamennyi munkálatot is koordinálni kell, és ezekről rendszeresen frissített értesítést kell közzétenni.

| (17) | A nemzetközi árufuvarozási szolgáltatások céljára benyújtott, infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek kezelése céljából minden árufuvarozási folyosó esetében célszerű egyablakos ügyintézési rendszert kijelölni vagy létrehozni. Ehhez a már meglévő kezdeményezésekre kell támaszkodni, különös tekintettel az RNE által megvalósított kezdeményezésekre, mely utóbbi szervezet gondoskodik a pályahálózat-működtetők tevékenységének összehangolásáról és bizonyos szolgáltatásokat biztosít a nemzetközi árufuvarozóknak. |
| --- | --- |

(17)

A nemzetközi árufuvarozási szolgáltatások céljára benyújtott, infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek kezelése céljából minden árufuvarozási folyosó esetében célszerű egyablakos ügyintézési rendszert kijelölni vagy létrehozni. Ehhez a már meglévő kezdeményezésekre kell támaszkodni, különös tekintettel az RNE által megvalósított kezdeményezésekre, mely utóbbi szervezet gondoskodik a pályahálózat-működtetők tevékenységének összehangolásáról és bizonyos szolgáltatásokat biztosít a nemzetközi árufuvarozóknak.

| (18) | Az árufuvarozási folyosók kezelésének magában kell foglalnia az infrastruktúrakapacitásnak az ilyen folyosókon közlekedő nemzetközi árufuvarozó vonatok részére történő elosztását szolgáló eljárásokat is. Ezeknek az eljárásoknak figyelembe kell venniük az egyéb forgalmi típusok – többek között a személyszállítás – kapacitásigényeit is. |
| --- | --- |

(18)

Az árufuvarozási folyosók kezelésének magában kell foglalnia az infrastruktúrakapacitásnak az ilyen folyosókon közlekedő nemzetközi árufuvarozó vonatok részére történő elosztását szolgáló eljárásokat is. Ezeknek az eljárásoknak figyelembe kell venniük az egyéb forgalmi típusok – többek között a személyszállítás – kapacitásigényeit is.

| (19) | A vasúti infrastruktúra megfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében össze kell hangolni ezen infrastruktúráknak és az árufuvarozási folyosó vonalán elhelyezkedő termináloknak az üzemeltetését. |
| --- | --- |

(19)

A vasúti infrastruktúra megfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében össze kell hangolni ezen infrastruktúráknak és az árufuvarozási folyosó vonalán elhelyezkedő termináloknak az üzemeltetését.

| (20) | Az elsőbbségi szabályok az adott tagállam helyzetétől függően elsőbbségi célkitűzések is lehetnek. |
| --- | --- |

(20)

Az elsőbbségi szabályok az adott tagállam helyzetétől függően elsőbbségi célkitűzések is lehetnek.

| (21) | Zavar esetén – valamennyi forgalmi típus igényeinek figyelembevételével – a lehetőségekhez mérten biztosítani kell az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok pontos közlekedését. |
| --- | --- |

(21)

Zavar esetén – valamennyi forgalmi típus igényeinek figyelembevételével – a lehetőségekhez mérten biztosítani kell az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok pontos közlekedését.

| (22) | Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó intézkedések előnyeinek objektív értékelése érdekében figyelemmel kell kísérni az árufuvarozási folyosón végzett árufuvarozási szolgáltatások teljesítményét, és rendszeres időközönként minőségjelentéseket kell közzétenni. A teljesítményértékelésnek ki kell terjednie az árufuvarozási folyosót felhasználók elégedettségéről készített felmérésre. |
| --- | --- |

(22)

Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó intézkedések előnyeinek objektív értékelése érdekében figyelemmel kell kísérni az árufuvarozási folyosón végzett árufuvarozási szolgáltatások teljesítményét, és rendszeres időközönként minőségjelentéseket kell közzétenni. A teljesítményértékelésnek ki kell terjednie az árufuvarozási folyosót felhasználók elégedettségéről készített felmérésre.

| (23) | A nemzetközi vasúti szolgáltatásokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében ügyelni kell az árufuvarozási folyosó különböző hálózataiért felelős szabályozó szervezetek közötti hatékony koordináció biztosítására. |
| --- | --- |

(23)

A nemzetközi vasúti szolgáltatásokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében ügyelni kell az árufuvarozási folyosó különböző hálózataiért felelős szabályozó szervezetek közötti hatékony koordináció biztosítására.

| (24) | Az árufuvarozási folyosó valamennyi főbb infrastruktúrájának használatával kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint az e folyosóhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében az irányító testületnek össze kell állítania, rendszeresen frissítenie kell és közzé kell tennie a fent említett valamennyi információt tartalmazó dokumentumot. |
| --- | --- |

(24)

Az árufuvarozási folyosó valamennyi főbb infrastruktúrájának használatával kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint az e folyosóhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében az irányító testületnek össze kell állítania, rendszeresen frissítenie kell és közzé kell tennie a fent említett valamennyi információt tartalmazó dokumentumot.

| (25) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a versenyképes árufuvarozást szolgáló, árufuvarozási folyosókból álló európai vasúti hálózat létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és annak léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(25)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a versenyképes árufuvarozást szolgáló, árufuvarozási folyosókból álló európai vasúti hálózat létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és annak léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (26) | A beruházások összehangolása, a kapacitáskezelés és a forgalomirányítás tekintetében olyan méltányos szabályokat kell bevezetni, amelyek egy nemzetközi vasúti folyosó keretében a vasúti árufuvarozók számára minőségi szolgáltatás nyújtását vállaló pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapulnak. |
| --- | --- |

(26)

A beruházások összehangolása, a kapacitáskezelés és a forgalomirányítás tekintetében olyan méltányos szabályokat kell bevezetni, amelyek egy nemzetközi vasúti folyosó keretében a vasúti árufuvarozók számára minőségi szolgáltatás nyújtását vállaló pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapulnak.

| (27) | Mivel a nemzetközi vonatoknak több folyosóra kiterjedő útvonalon kell közlekedniük, több folyosó pályahálózat-működtetője – az e rendeletben meghatározottaknak megfelelően – szintén koordinálhatja tevékenységeit annak biztosítása érdekében, hogy az érintett folyosókon a kapacitások rendelkezésre álljanak, a vonatok zavartalanul mozogjanak, és hogy zavar esetén a különböző forgalmi típusokra vonatkozó elsőbbségi szabályokat következetesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(27)

Mivel a nemzetközi vonatoknak több folyosóra kiterjedő útvonalon kell közlekedniük, több folyosó pályahálózat-működtetője – az e rendeletben meghatározottaknak megfelelően – szintén koordinálhatja tevékenységeit annak biztosítása érdekében, hogy az érintett folyosókon a kapacitások rendelkezésre álljanak, a vonatok zavartalanul mozogjanak, és hogy zavar esetén a különböző forgalmi típusokra vonatkozó elsőbbségi szabályokat következetesen alkalmazzák.

| (28) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(28)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (29) | A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá, hogy a II. melléklet kiigazítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítés során az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló, 2009. december 9-i bizottsági közleményben tett vállalásokkal összhangban konzultáljon szakértőkkel, |
| --- | --- |

(29)

A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá, hogy a II. melléklet kiigazítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítés során az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló, 2009. december 9-i bizottsági közleményben tett vállalásokkal összhangban konzultáljon szakértőkkel,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RÉSZ

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosók létrehozásának és megszervezésének szabályait határozza meg. Megállapítja az árufuvarozási folyosók kiválasztásával, megszervezésével és működtetésével kapcsolatos szabályokat.

(2)   Ez a rendelet az árufuvarozási folyosók vasúti infrastruktúrájának működtetésére és használatára alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a 2001/14/EK irányelv 2. cikkében megállapított fogalommeghatározások érvényesek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározásokon kívül:

a)   „árufuvarozási folyosó”: a tagállamok és adott esetben európai harmadik országok területén elhelyezkedő kijelölt vasútvonalak összessége, amely terminálokat köt össze az árufuvarozási folyosó főága mentén, beleértve a vasúti infrastruktúrát és a kapcsolódó berendezéseket, a rendező pályaudvarokat és a vonat-összeállító állomásokat, valamint adott esetben az elkerülő útvonalakat is;

b)   „megvalósítási terv”: azon eszközöket és stratégiát bemutató dokumentum, melyek alapján az érintett felek egy adott időszak alatt ki kívánják dolgozni az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges és elégséges intézkedéseket;

c)   „terminál”: az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő létesítmény, amelyet kifejezetten az árufuvarozó vonatok által szállított áruk kirakodásának és/vagy berakodásának lehetővé tétele érdekében és a vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak a közúti, tengeri, folyami és légi szolgáltatásokkal való integrálása céljára, illetve az árufuvarozó vonatok összeállítására vagy összetételének módosítására, valamint adott esetben az európai harmadik országok határán a határátlépési eljárások elvégzésére alakítottak ki.

II.   FEJEZET

A VERSENYKÉPES ÁRUFUVAROZÁST SZOLGÁLÓ NEMZETKÖZI VASÚTI FOLYOSÓK KIJELÖLÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA

3. cikk

Az első árufuvarozási folyosók kijelölése

(1)   Az I. mellékletben említett tagállamok ... (7)-ig létrehozzák az árufuvarozási folyosókat a mellékletben meghatározott főágak mentén. Az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot az árufuvarozási folyosók létrehozásáról.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az I. melléklet 3., 5. és 8. pontjában meghatározott főágak menti árufuvarozási folyosót ... (8)-ig kell létrehozni.

4. cikk

További árufuvarozási folyosók kiválasztása

(1)   Valamennyi olyan tagállam, amelynek egy másik tagállammal vasúti határa van, részt vesz legalább egy árufuvarozási folyosó létrehozásában, kivéve ha e kötelezettséget a 3. cikk alapján már teljesítette.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok egy másik tagállam kérésére részt vesznek az (1) bekezdésben említett folyosó létrehozásában vagy egy meglévő folyosó meghosszabbításában, amennyiben egy szomszédos tagállamnak ez szükséges ahhoz, hogy az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét teljesítse.

(3)   A tagállamok 91/440/EK irányelv 7. cikke szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy valamely árufuvarozási folyosó létrehozása nem állna a folyosót valószínűleg majd használó kérelmezők érdekében, vagy nem járna lényeges társadalmi-gazdasági haszonnal, vagy aránytalan teherrel járna, az érintett tagállam – a 19. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárással összhangban a Bizottság által hozott döntés függvényében – nem köteles az e cikk (1) és (2) bekezdése alapján részt venni a folyosó létrehozásában.

(4)   Azon tagállamok, amelyek vasúthálózatának nyomtávolsága eltér az Unió fő vasúthálózatának nyomtávolságától, nem kötelesek az (1), illetve a (2) bekezdés alapján részt venni.

(5)   Az (1), illetve a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése céljából az érintett tagállamok – az érintett pályahálózat-működtetőkkel és kérelmezőkkel való konzultációt követően – ... (9)-ig közösen tesznek javaslatot a Bizottságnak az árufuvarozási folyosók létrehozására, a II. mellékletben meghatározott kritériumokat figyelembe véve.

(6)   A Bizottság megvizsgálja a (5) bekezdésben említett árufuvarozási folyosó(k) létrehozására irányuló javaslatokat, és a 19. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban legkésőbb kilenc hónappal a javaslatok benyújtását követően határozatot fogad el arról, hogy e javaslatok megfelelnek-e ezen cikknek.

(7)   Az érintett tagállamok legkésőbb három évvel a Bizottság (6) bekezdésben említett határozatát követően létrehozzák az árufuvarozási folyosót.

(8)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a II. melléklet kiigazítása érdekében az Európai Unió Működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Az e bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során a Bizottság a 2001/14/EK irányelv és a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (10) rendelkezéseit betartva jár el, és figyelembe veszi különösen az átjárható rendszerek kiépítési tervét, a vasúti rendszer és a TEN-T fejlődését, és különösen az ERTMS végrehajtását, valamint az árufuvarozási piac változásait, ideértve az egyéb szállítási módokkal való kapcsolatra.

Az e bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 20., 21. és 22. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni.

5. cikk

Az árufuvarozási folyosók módosítása

(1)   A 3. és a 4. cikkben említett árufuvarozási folyosók az érintett tagállamok által – az érintett pályahálózat-működtetőkkel és kérelmezőkkel való konzultációt követően – a Bizottsághoz benyújtott közös javaslat alapján módosíthatók.

(2)   A Bizottság a 19. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban, a II. mellékletben meghatározott kritériumok alapján határozatot fogad el a javaslatról.

6. cikk

Egyeztetés

Amikor két vagy több érintett tagállam között valamely árufuvarozási folyosó létrehozásával vagy módosításával kapcsolatban, a területükön elhelyezkedő vasúti infrastruktúrát illetően véleménykülönbség áll fenn, a Bizottság az érintett tagállamok egyikének kérésére konzultál ez ügyben a 19. cikkben említett bizottsággal. A Bizottság véleményét eljuttatják az érintett tagállamokhoz. Az érintett tagállamok a megoldás érdekében figyelembe veszik ezt a véleményt, és kölcsönös megegyezés alapján határozatot hoznak.

7. cikk

Az árufuvarozási folyosók irányítása

(1)   Az érintett tagállamok minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében létrehoznak egy ügyvivő testületet, amely felelős az árufuvarozási folyosó általános célkitűzéseinek meghatározásáért, az árufuvarozási folyosó felügyeletéért és a 8., 10. és 23. cikkben kifejezetten előírt intézkedések meghozataláért. Az ügyvivő testület az érintett tagállamok hatóságainak képviselőiből áll.

(2)   Az érintett pályahálózat-működtetők és adott esetben a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett, elosztó szervek minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében kötelesek létrehozni egy irányító testületet, amely felelős az e rendelet e cikkének (6) bekezdésében, valamint a 8. és a 10. cikkben, a 12. cikke (1) bekezdésében, a 13. cikke (2), (5) és (6) bekezdésében, a 15. cikke (1) bekezdésében, a 16. cikkében és a 17. cikke (2) és (3) bekezdésében kifejezetten meghatározott intézkedések meghozataláért. Az irányító testület a pályahálózat-működtetők képviselőiből áll.

(3)   Az ügyvivő testület az érintett tagállamok hatóságai képviselőinek kölcsönös egyetértése alapján hozza határozatait.

(4)   Az irányító testület az érintett pályahálózat-működtetők kölcsönös egyetértése alapján hozza határozatait, beleértve a jogállásával, az erőforrásaival és az alkalmazotti állományával kapcsolatos határozatokat is.

(5)   Az ügyvivő testület és az irányító testület felelősségi köre nem érinti a pályahálózat-működtetőknek a 91/440/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt függetlenségét.

(6)   Az irányító testület tanácsadó csoportot hoz létre, amely az árufuvarozási folyosó termináljainak működtetőiből és tulajdonosaiból áll. A tanácsadó csoport az irányító testület bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely közvetlen hatással van a terminálok működtetésére és az azokkal kapcsolatos beruházásokra. A tanácsadó csoport saját kezdeményezésre is adhat véleményt. Az irányító testületnek mindegyik véleményt figyelembe kell vennie.

8. cikk

Az árufuvarozási folyosó megvalósítását célzó intézkedések

(1)   Az irányító testület megvalósítási tervet dolgoz ki, és azt benyújtja az ügyvivő testületnek jóváhagyásra. Ez a terv a következőket foglalja magában:

| a) | az árufuvarozási folyosó jellemzőinek – többek között a szűk keresztmetszeteknek – a leírása, valamint az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges intézkedések programja; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási folyosó jellemzőinek – többek között a szűk keresztmetszeteknek – a leírása, valamint az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges intézkedések programja;

| b) | a (3) bekezdésben említett közlekedési és forgalomelemzés főbb pontjai; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett közlekedési és forgalomelemzés főbb pontjai;

| c) | az árufuvarozási folyosókra vonatkozó célkitűzések, különösen az árufuvarozási folyosó teljesítményével kapcsolatos célkitűzések, a 17. cikk rendelkezéseinek megfelelően a szolgáltatás minőségében és az árufuvarozási folyosó kapacitásában kifejezve; |
| --- | --- |

c)

az árufuvarozási folyosókra vonatkozó célkitűzések, különösen az árufuvarozási folyosó teljesítményével kapcsolatos célkitűzések, a 17. cikk rendelkezéseinek megfelelően a szolgáltatás minőségében és az árufuvarozási folyosó kapacitásában kifejezve;

| d) | a 10. cikkben említett beruházási terv; és |
| --- | --- |

d)

a 10. cikkben említett beruházási terv; és

| e) | a 11–17. cikk rendelkezéseinek végrehajtását szolgáló intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a 11–17. cikk rendelkezéseinek végrehajtását szolgáló intézkedések.

(2)   Az irányító testület rendszeres időközönként felülvizsgálja a megvalósítási tervet, figyelembe véve a megvalósításában elért előrelépést, az árufuvarozási folyosót jellemző vasúti árufuvarozási piacot és az (1) bekezdés c) pontjában említett célkitűzéseknek megfelelően mért teljesítményt.

(3)   Az irányító testület rendszeres időközönként közlekedési és forgalomelemzést végez az árufuvarozási folyosó forgalmában észlelt és várható forgalmi változásokkal kapcsolatban, amely kiterjed a forgalom különböző típusaira, mind az árufuvarozás, mind a személyszállítás tekintetében.

(4)   A megvalósítási tervnek figyelembe kell vennie a termináloknak az árufuvarozási folyosón zajló vasúti árufuvarozás igényei kielégítése érdekében történő fejlesztését.

9. cikk

A kérelmezőkkel folytatott konzultáció

Az árufuvarozási folyosót valószínűleg majd használó kérelmezők megfelelő részvételének biztosítása érdekében az irányító testület konzultációs mechanizmusokat hoz létre. Különösen azt biztosítja, hogy a 8. cikkben említett megvalósítási terv ügyvivő testületnek történő benyújtása előtt konzultáljanak a kérelmezőkkel.

III.   FEJEZET

BERUHÁZÁSOK AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓN

10. cikk

A beruházások tervezése

(1)   Az irányító testület beruházási tervet dolgoz ki, azt rendszeres időközönként felülvizsgálja, és benyújtja az ügyvivő testületnek jóváhagyásra. Ez a terv a következőket foglalja magában:

| a) | az árufuvarozási folyosót alkotó vasúti infrastruktúrák és az azokhoz kapcsolódó berendezések kibővítése, felújítása vagy átalakítása érdekében előirányzott projektek jegyzéke, és a kapcsolódó pénzügyi szükségletek és finanszírozási források; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási folyosót alkotó vasúti infrastruktúrák és az azokhoz kapcsolódó berendezések kibővítése, felújítása vagy átalakítása érdekében előirányzott projektek jegyzéke, és a kapcsolódó pénzügyi szükségletek és finanszírozási források;

| b) | az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő átjárható rendszerek kiépítési terve, amely megfelel a hálózatokra alkalmazandó, 2008/57/EK irányelvnek megfelelően meghatározott alapvető átjárhatósági követelményeknek és műszaki előírásoknak. Ez a kiépítési terv az átjárható rendszerek használatával kapcsolatban végzett költség-haszon elemzésre épül; |
| --- | --- |

b)

az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő átjárható rendszerek kiépítési terve, amely megfelel a hálózatokra alkalmazandó, 2008/57/EK irányelvnek megfelelően meghatározott alapvető átjárhatósági követelményeknek és műszaki előírásoknak. Ez a kiépítési terv az átjárható rendszerek használatával kapcsolatban végzett költség-haszon elemzésre épül;

| c) | az árufuvarozási folyosón potenciálisan közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitásának kezelésével kapcsolatos terv. Ez a terv az árufuvarozási folyosón közlekedő vonatok engedélyezett hosszának, rakszelvényének vagy tengelyterhelésének növelésére épülhet; és |
| --- | --- |

c)

az árufuvarozási folyosón potenciálisan közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitásának kezelésével kapcsolatos terv. Ez a terv az árufuvarozási folyosón közlekedő vonatok engedélyezett hosszának, rakszelvényének vagy tengelyterhelésének növelésére épülhet; és

| d) | adott esetben az uniós finanszírozási programok keretében tervezett uniós hozzájárulásra való hivatkozás. |
| --- | --- |

d)

adott esetben az uniós finanszírozási programok keretében tervezett uniós hozzájárulásra való hivatkozás.

(2)   E cikk alkalmazása nem érinti a vasúti infrastruktúra tervezésével és finanszírozásával kapcsolatos tagállami hatásköröket.

11. cikk

A munkálatok összehangolása

Az érintett pályahálózat-működtetők megfelelő módon és időkeretben összehangolják és közzéteszik az infrastruktúrával és az ahhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos valamennyi olyan munkálat ütemtervét, amely az árufuvarozási folyosón rendelkezésre álló kapacitást korlátozná.

IV.   FEJEZET

AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓ MŰKÖDTETÉSE

12. cikk

Az infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek egyablakos ügyintézési rendszere

(1)   Az árufuvarozási folyosó irányítói testülete kijelöl vagy létrehoz egy közös szervet és/vagy egy a pályahálózat-működtetők közötti együttműködésén alapuló információs rendszert, amely lehetővé teszi a kérelmezőknek, hogy egy helyen, egyetlen művelettel kérjenek infrastruktúrakapacitást az árufuvarozási folyosón legalább egy határon áthaladó árufuvarozó vonatok számára (a továbbiakban: az egyablakos ügyintézési rendszer).

(2)   Az egyablakos ügyintézési rendszer emellett alapvető információkat szolgáltat az infrastruktúrakapacitás elosztásáról, a 16. cikkben említett tájékoztatást is ideértve.

(3)   Az egyablakos ügyintézési rendszer az infrastruktúrakapacitás iránti valamennyi kérelmet haladéktalanul továbbítja az illetékes pályahálózat-működtetőknek és adott esetben a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett elosztó szerveknek, amelyek az irányelv 13. cikkével és III. fejezetével összhangban határoznak a kérelemről.

(4)   Az egyablakos ügyintézési rendszer tevékenységeinek átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján kell folyniuk. A 18. cikknek megfelelően e tevékenységek a szabályozó szervezetek ellenőrzése alatt állnak.

13. cikk

Az árufuvarozó vonatoknak juttatott kapacitás

(1)   A tagállamok a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban együttműködnek az infrastruktúrakapacitásnak az árufuvarozási folyosón belüli elosztására vonatkozó keret meghatározásában.

(2)   Az irányító testület felméri az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitási szükségleteit az e rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett közlekedési és forgalomelemzés, a korábbi és jelenlegi szolgálati menetrendekkel kapcsolatos infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek, valamint a keretmegállapodások figyelembevételével.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében leírt felmérés alapján az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői közösen, a 2001/14/EK irányelv 15. cikkében említett eljárás szerint és az eltérő forgalmi típusoknak, többek között a személyszállításnak a kapacitási szükségleteit tekintetbe véve meghatározzák és megszervezik az árufuvarozó vonatok előre meghatározott nemzetközi menetvonalait. Ezeket az előre meghatározott menetvonalakat legkésőbb három hónappal a kapacitáskérelmeknek a 2001/14/EK irányelv III. mellékletében meghatározott beérkezési határidejét megelőzően közzé kell tenni. Több különböző árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői szükség esetén összehangolhatják az érintett árufuvarozási folyosókon kapacitást nyújtó előre meghatározott nemzetközi menetvonalakat.

(4)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői ezeket az előre meghatározott menetvonalakat először azon árufuvarozó vonatok számára osztják ki, amelyek legalább egy határon áthaladnak.

(5)   A pályahálózat-működtetők – amennyiben azt a piaci igény és az e cikk (2) bekezdésében említett felmérés indokolja – közösen meghatározzák az árufuvarozási folyosókon közlekedő nemzetközi árufuvarozó vonatoknak fenntartott kapacitástartalékot, tekintetbe véve az eltérő forgalmi típusoknak, beleértve a személyszállításnak a kapacitási szükségleteit, és e tartaléknak rendelkezésre kell állnia a végleges szolgálati menetrenden belül annak érdekében, hogy gyorsan és megfelelő módon reagálni tudjanak a 2001/14/EK irányelv 23. cikkében említett, kapacitás iránti eseti kérelmekre. Ezt a kapacitást fenn kell tartani az irányító testület által meghatározott, az előírt időpontot megelőző határidőig. A határidő nem haladhatja meg a 90 napot.

A kapacitástartalékot a (2) bekezdésben meghatározott felmérés alapján kell meghatározni. A kapacitástartalék csak akkor bocsátható rendelkezésre, ha valódi piaci igény van rá.

(6)   Az irányító testület elősegíti az árufuvarozási folyosón a kapacitás elosztásával kapcsolatos elsőbbségi szabályok összehangolását.

(7)   A vis major esetét leszámítva az e cikk szerint árufuvarozási művelet számára odaítélt menetvonalat kevesebb mint egy hónappal a szolgálati menetrendben tervezett ideje előtt nem lehet törölni, kivéve ha az érintett kérelmező hozzájárul a menetvonal törléséhez. Ez esetben az érintett pályahálózat-működtetőnek törekednie kell arra, hogy a kérelmező számára megegyező minőségű és megbízhatóságú menetvonalat javasoljon, amelyet a kérelmezőnek jogában áll elfogadni vagy elutasítani. Ez a rendelkezés nem sérti a kérelmezőnek a 2001/14/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésében említett megállapodások szerinti jogait.

(8)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői és a 7. cikk (6) bekezdésében említett tanácsadó csoport eljárásokat alakít ki a kapacitáselosztás pályahálózat-működtetők közötti optimális összehangolásának biztosítására, mind a 12. cikk (1) bekezdésében említett, mind pedig az érintett pályahálózat-működtetők által kapott kérelmek tekintetében. Ennek során figyelembe kell venni a terminálok hozzáférhetőségét is.

(9)   Az e cikk (4) és a (8) bekezdésében a pályahálózat-működtetőkre való utalás adott esetben magában foglalja 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti elosztó szerveket is.

14. cikk

Forgalomirányítás

(1)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői eljárásokat alakítanak ki az árufuvarozási folyosó vonalán lebonyolított forgalom irányításának összehangolására és eljárásokat alakíthatnak ki a több különböző árufuvarozási folyosó vonalán lebonyolított forgalom irányításának összehangolására.

(2)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői és a 7. cikk (6) bekezdésében említett tanácsadó csoport eljárásokat alakítanak ki annak biztosítására, hogy a vasúti infrastruktúra üzemeltetése és a terminálok üzemeltetése optimálisan legyen összehangolva.

15. cikk

Forgalomirányítás zavar esetén

(1)   Az irányító testület a menetrendi pontosságra vonatkozó közös célokat és/vagy a forgalomirányításra vonatkozó iránymutatásokat fogad el arra az esetre, ha az árufuvarozási folyosón a vonatok mozgásában zavar lépne fel.

(2)   Az érintett pályahálózat-működtetők az e cikk (1) bekezdésében említett közös célokkal és/vagy iránymutatásokkal összhangban elsőbbségi szabályokat dolgoznak ki az árufuvarozási folyosók felelősségük alá tartozó részében közlekedő különböző forgalmi típusok tekintetében. Ezeket az elsőbbségi szabályokat a vasúthálózatnak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében említett használati feltételeiben közzé kell tenni.

(3)   Az elsőbbségi szabályok megállapítására vonatkozó elvekben meg kell határozni legalább azt, hogy lehetőség szerint ne módosuljon a 13. cikk (3) és (5) bekezdésében említett menetvonal, amelyet a szolgálati menetrendben tervezett idejüknek megfelelő árufuvarozó vonatok számára osztottak ki. Az elsőbbségi szabályok megállapítására vonatkozó elveknek azt kell célozniuk, hogy – figyelembe véve valamennyi forgalmi típus igényeit – a teljes hálózatra vonatkoztatott menetrend helyreállításának ideje a lehető legrövidebb legyen. A pályahálózat-működtetők e célból összehangolhatják a különböző forgalmi típusok irányítását a különböző árufuvarozási folyosók mentén.

16. cikk

Tájékoztatás az árufuvarozási folyosó használati feltételeiről

Az irányító testület a következőket tartalmazó dokumentumot dolgoz ki, azt rendszeresen frissíti és közzéteszi:

| a) | a nemzeti hálózatoknak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében szereplő eljárással összhangban kidolgozott használati feltételeiben szereplő, az árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti hálózatoknak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében szereplő eljárással összhangban kidolgozott használati feltételeiben szereplő, az árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos információk;

| b) | a terminálok jegyzéke és jellemzői, különösen a terminálok igénybevételének feltételeivel és módjaival kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

b)

a terminálok jegyzéke és jellemzői, különösen a terminálok igénybevételének feltételeivel és módjaival kapcsolatos információk;

| c) | a 13. cikk (8) bekezdésében és a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásokkal kapcsolatos információk; és |
| --- | --- |

c)

a 13. cikk (8) bekezdésében és a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásokkal kapcsolatos információk; és

| d) | megvalósítási terv. |
| --- | --- |

d)

megvalósítási terv.

17. cikk

Szolgáltatásminőség az árufuvarozási folyosón

(1)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői elősegítik a 2001/14/EK irányelv 11. cikkében említett teljesítményösztönző rendszerek közötti összeegyeztethetőséget.

(2)   Az irányító testület nyomon követi az árufuvarozási folyosón üzemelő vasúti árufuvarozás teljesítményét, és az ellenőrzés eredményeit évente egyszer közzéteszi.

(3)   Az irányító testület felmérést végez az árufuvarozási folyosók felhasználóinak elégedettségéről, és a felmérés eredményeit évente egyszer közzéteszi.

18. cikk

Szabályozó szervezetek

(1)   A 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szervezetek együttműködnek az árufuvarozási folyosón zajló verseny ellenőrzésében. E szervezetek biztosítják különösen a folyosóhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférést, és képezik a 30. cikkének (2) bekezdésében előírt jogorvoslati szervezeteket. A szervezetek megosztják a pályahálózat-működtetőktől és más érintett felektől kapott szükséges információkat.

(2)   Valamely kérelmezőnek a nemzetközi árufuvarozási szolgáltatásokkal kapcsolatos, szabályozó szervezetnek benyújtott panasza esetén, illetve valamely szabályozó szervezet által végzett, saját kezdeményezésű vizsgálat keretében a szabályozó szervezet konzultációt folytat valamennyi olyan tagállam szabályozó szervezeteivel, amelyen keresztül a szóban forgó nemzetközi vasúti árufuvarozási menetvonal áthalad, és határozatának meghozatala előtt ezektől a szabályozó szervezetektől megkér valamennyi szükséges információt.

(3)   A (2) bekezdés szerinti konzultációban érintett szabályozó szervezetek az érintett szabályozó szervezetnek átadnak minden olyan információt, amelyhez az alkalmazandó nemzeti jog szerint maguk is hozzáférhetnek. Ezek az információk kizárólag a (2) bekezdésben említett panaszkezelés vagy vizsgálat céljából használhatók.

(4)   A panaszt fogadó vagy a saját kezdeményezésű vizsgálatot megindító szabályozó szervezet átadja a vonatkozó információkat az illetékes szabályozó szervezetnek a célból, hogy az intézkedéseket hozhasson az érintett felekkel kapcsolatosan.

(5)   A pályahálózat-működtetők 2001/14/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint esetlegesen bevont képviselői biztosítják, hogy késedelem nélkül rendelkezésre álljon valamennyi információ, amely az e cikk (2) bekezdése szerinti panaszkezeléshez vagy vizsgálathoz szükséges és amelyet azon tagállam szabályozó szervezete kért, amelyben az érintett képviselő található. Ez a szabályozó szervezet jogosult az ilyen, az érintett nemzetközi vasúti menetvonallal kapcsolatos információkat az e cikk (2) bekezdésében említett szabályozó szervezeteknek továbbítani.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 91/440/EGK irányelv 11a. cikkében említett bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

20. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap a 4. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a felhatalmazás az ezen irányelv hatályba lépését követő ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb 6 hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 21. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 21. és 22. cikk határozza meg.

21. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 20. cikkben említett felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

22. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő háromhónapos határidőn belül.

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az abban megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.

23. cikk

A végrehajtás nyomon követése

A 7. cikk (1) bekezdésében említett ügyvivő testület az egyes árufuvarozási folyosók létrehozásának időpontjától kezdve kétévente benyújtja a folyosó megvalósítási terve végrehajtásának eredményeit a Bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja az eredményeket, és annak eredményéről tájékoztatást küld a 19. cikkben említett bizottságnak.

24. cikk

Jelentés

E rendelet alkalmazását a Bizottság időközönként megvizsgálja. A Bizottság első alkalommal ... (11)-ig, ezt követően pedig háromévente jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

25. cikk

Átmeneti intézkedések

Ez a rendelet mindaddig nem alkalmazandó a Ciprusi Köztársaságra és Máltára, amíg területükön nem hoznak létre vasúti rendszert.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

27. cikk

Kihirdetés

Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  KL C 317, 2009.12.23., 94 o.

1

(2)  KL C 79, 2010.3.27., 45 o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o.

4

(5)  HL L 75., 2001.3.15., 29. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

6

(7)  E rendelet hatályba lépését követően három évvel.

7

(8)  E rendelet hatályba lépését követően öt évvel.

8

(9)  E rendelet hatályba lépését követően két évvel.

9

(10)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

10

(11)  E rendelet hatálybalépését követően öt évvel.

11

---

I. MELLÉKLET

Az árufuvarozási folyosók főágainak jegyzéke

| | Tagállamok | Főágak (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zeebrugge - Antwerpen/Rotterdam-Duisburg-[Bázel]-Milánó-Genova |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Rotterdam-Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Bázel] |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm-Malmö-Koppenhága-Hamburg-Innsbruck-Verona- Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sines-Lisszabon/Leixões
  Sines-Elvas/Algeciras | -Madrid-San Sebastian-Bordeaux- Párizs-Metz |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdynia-Katowice-Ostrava/Zsolna (Žilina)-Bécs-Trieszt/ Koper |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Udine-Trieszt/ Koper-Ljubljana-Budapest-Záhony (magyar–ukrán határ) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Prága-Bécs/Pozsony-Budapest | -Bukarest-Constanța
  -Vidin-Szófia-Theszaloníki-Athén |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berlin-Varsó-Terespol (lengyel-belarusz határ)/Kaunas |
| 9. | CZ, SK | Prága-Horni Lideč-Zsolna (Žilina)-Kassa-Tiszacsernyő (Čierna-nad-Tisou) (szlovák–ukrán határ) |

Tagállamok

Főágak (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zeebrugge - Antwerpen/Rotterdam-Duisburg-[Bázel]-Milánó-Genova

2.

NL, BE, LU, FR

Rotterdam-Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Bázel]

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm-Malmö-Koppenhága-Hamburg-Innsbruck-Verona- Palermo

4.

PT, ES, FR

Sines-Lisszabon/Leixões

Sines-Elvas/Algeciras

-Madrid-San Sebastian-Bordeaux- Párizs-Metz

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdynia-Katowice-Ostrava/Zsolna (Žilina)-Bécs-Trieszt/ Koper

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Udine-Trieszt/ Koper-Ljubljana-Budapest-Záhony (magyar–ukrán határ)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Prága-Bécs/Pozsony-Budapest

-Bukarest-Constanța

-Vidin-Szófia-Theszaloníki-Athén

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berlin-Varsó-Terespol (lengyel-belarusz határ)/Kaunas

9.

CZ, SK

Prága-Horni Lideč-Zsolna (Žilina)-Kassa-Tiszacsernyő (Čierna-nad-Tisou) (szlovák–ukrán határ)

---

(1)  A „/” alternatív utakat jelez.

---

II. MELLÉKLET

A 4. és 5. cikkben foglaltak szerint figyelembe veendő kritériumok:

| a) | az árufuvarozási folyosók összhangban állnak a TEN-T-vel, az ERTMS folyosókkal és/vagy a RailNetEurope által meghatározott folyosókkal; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási folyosók összhangban állnak a TEN-T-vel, az ERTMS folyosókkal és/vagy a RailNetEurope által meghatározott folyosókkal;

| b) | a TEN-T kiemelt fontosságú projektjeinek (1) az árufuvarozási folyosóval való integrációja; |
| --- | --- |

b)

a TEN-T kiemelt fontosságú projektjeinek (1) az árufuvarozási folyosóval való integrációja;

| c) | az árufuvarozási folyosó áthalad legalább három tagállam területén, vagy, amennyiben az árufuvarozási folyosó által összekötött vasúti terminálok közötti távolság meghaladja az 500 km-t, két tagállam területén; |
| --- | --- |

c)

az árufuvarozási folyosó áthalad legalább három tagállam területén, vagy, amennyiben az árufuvarozási folyosó által összekötött vasúti terminálok közötti távolság meghaladja az 500 km-t, két tagállam területén;

| d) | a kérelmezők érdekeltek az árufuvarozási folyosóban; |
| --- | --- |

d)

a kérelmezők érdekeltek az árufuvarozási folyosóban;

| e) | az árufuvarozási folyosó létrehozásából eredő társadalmi-gazdasági költségek és hasznok egyensúlyban állnak; |
| --- | --- |

e)

az árufuvarozási folyosó létrehozásából eredő társadalmi-gazdasági költségek és hasznok egyensúlyban állnak;

| f) | a tagállamok által javasolt árufuvarozási folyosók összhangban állnak azért, hogy létrejöhessen a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok által javasolt árufuvarozási folyosók összhangban állnak azért, hogy létrejöhessen a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat;

| g) | a többi közlekedési móddal való megfelelő összekapcsolódás, különösen – többek között a tengeri kikötőkben és a szárazföld belsejében elhelyezkedő – terminálok megfelelő hálózatának köszönhetően; |
| --- | --- |

g)

a többi közlekedési móddal való megfelelő összekapcsolódás, különösen – többek között a tengeri kikötőkben és a szárazföld belsejében elhelyezkedő – terminálok megfelelő hálózatának köszönhetően;

| h) | Adott esetben jobb összeköttetés alakul ki a tagállamok és a szomszédos harmadik országok között. |
| --- | --- |

h)

Adott esetben jobb összeköttetés alakul ki a tagállamok és a szomszédos harmadik országok között.

---

(1)  Lásd a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 228., 1996.9.9., 1. o.) III. mellékletét.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2008. december 15-én benyújtotta a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot.

Az Európai Parlament 2009. április 23-án megszavazta az első olvasat során kialakított véleményét.

A Tanács 2009. június 11-én politikai megállapodásra jutott a javasolt rendelettel kapcsolatban.

A Tanács 2010. február 22-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (1) és a Régiók Bizottsága (2) véleményét is.

II.   AZ ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

A Bizottság 2008. december 15-én benyújtotta a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló rendeletjavaslatot. A rendeletjavaslat célja a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat megteremtése, amely az üzemeltetőknek hatékony és magas színvonalú árufuvarozási infrastruktúrát biztosító nemzetközi folyosókból áll. Ennek köszönhetően a vasúttársaságok hatékony, magas színvonalú szolgáltatást tudnának nyújtani, és versenyképesebbek lennének az árufuvarozási piacon. A javaslat ezért meghatározza az árufuvarozási folyosók létrehozásának és módosításának szabályait, megszervezésüket és irányításukat, valamint az árufuvarozási folyosók megvalósításával, a beruházástervezéssel, a kapacitáselosztással és a forgalomirányítással kapcsolatos intézkedéseket.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja összefüggő keretet állapít meg a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásához. A folyosók főútvonalainak listája alapján egyszerűbb eljárást irányoz elő az első árufuvarozási folyosók kialakításához. A rendelet I. mellékletében nem említett tagállamok, amelyek egy későbbi szakaszban hozzák létre az árufuvarozási folyosókat, kiegészítéseket fűznek majd ehhez a kezdeti listához. A Tanács megközelítése emellett az eltérések lehetőségét is magában foglalja. Ezen túlmenően strukturáltabb rendszert kínál az árufuvarozási folyosók irányításához. A Tanács abban is megállapodott, hogy az árufuvarozó vonatok menetvonalai iránti kérelmek tekintetében a pályahálózat-működtetők közötti megerősített együttműködésen alapuló, rugalmasabb rendszert hoz létre.

2.   A fő kérdések

i.   Az árufuvarozási folyosók kiválasztása

A Bizottság olyan eljárást javasolt, amely szerint minden egyes tagállamnak legalább egy folyosót létre kell hoznia egy vagy több más érintett tagállammal együtt. Ezenkívül néhány tagállamnak – vasúti árufuvarozása tonnakilométerben kifejezett éves teljesítménye alapján – legalább két vagy három folyosót kellene létrehoznia.

A Tanács másik megoldást fogadott el, amely abban áll, hogy az első árufuvarozási folyosókat a folyosók főútvonalainak a rendelet I. mellékletében szereplő listája alapján, egyes meghatározott határidők betartásával kell létrehozni, a listán nem szereplő tagállamoknak pedig részt kell venniük legalább egy árufuvarozási folyosó létrehozásában. A tagállamoknak részt kell venniük továbbá egy folyosó létrehozásában vagy egy már meglévő folyosó meghosszabbításában abban az esetben, ha ez szükséges valamelyik szomszédos tagállam számára ahhoz, hogy teljesítse a legalább egy folyosó létrehozására vonatkozó kötelezettségét.

A fenti megoldás két lehetséges eltérést határoz meg az árufuvarozási folyosó létrehozásában történő részvételre való kötelezettség tekintetében. Az első eltérés bizonyos meghatározott feltételek mellett lenne indokolható, mint például a folyosót valószínűleg majd használó kérelmezők érdeklődésének hiánya, a társadalmi-gazdasági haszon hiánya vagy a folyosó létrehozásának aránytalan terhe. Erről az eltérésről a Bizottságnak kell határoznia, komitológiai eljárás alapján. A második eltérés abban az esetben lenne alkalmazható, ha a tagállam vasúthálózatának nyomtávolsága eltér az Európai Unió fő vasúthálózatának nyomtávolságától.

Az Európai Parlament az alábbi módosításokat vezette be a Bizottság javaslatába:

| — | az árufuvarozói folyosónak legalább két tagállamot össze kell kötnie és kompatibilisnek kell lennie a TEN-T-vel vagy az ERTMS folyosókkal. Szükség esetén a TEN-T-hez nem tartozó, jelentős, vagy feltételezhetően jelentős árufuvarozási forgalommal rendelkező szakaszok az árufuvarozói folyosó részét képezhetik; |
| --- | --- |

—

az árufuvarozói folyosónak legalább két tagállamot össze kell kötnie és kompatibilisnek kell lennie a TEN-T-vel vagy az ERTMS folyosókkal. Szükség esetén a TEN-T-hez nem tartozó, jelentős, vagy feltételezhetően jelentős árufuvarozási forgalommal rendelkező szakaszok az árufuvarozói folyosó részét képezhetik;

| — | egy árufuvarozási folyosó létrehozásáról vagy módosításáról az érintett tagállamok határoznak, az érintett pályahálózat-működtetőkkel közösen kidolgozott javaslat mellékelésére irányuló szándékukról értesítik a Bizottságot, figyelembe véve a folyosót használó vagy használni szándékozó vasúttársaságok kezdeményezéseit és véleményét. Az érdekelt vasúttársaságok részt vehetnek a folyamatban, amennyiben lényeges beruházások érintik őket; |
| --- | --- |

—

egy árufuvarozási folyosó létrehozásáról vagy módosításáról az érintett tagállamok határoznak, az érintett pályahálózat-működtetőkkel közösen kidolgozott javaslat mellékelésére irányuló szándékukról értesítik a Bizottságot, figyelembe véve a folyosót használó vagy használni szándékozó vasúttársaságok kezdeményezéseit és véleményét. Az érdekelt vasúttársaságok részt vehetnek a folyamatban, amennyiben lényeges beruházások érintik őket;

| — | az árufuvarozási folyosók létrehozásának kritériumait úgy kell meghatározni, hogy azok a tagállamok és a pályahálózat-működtetők specifikus szükségleteihez igazodjanak, elegendő mozgásteret biztosítva számukra az egyes döntéseket és az irányítás kérdéseit illetően; |
| --- | --- |

—

az árufuvarozási folyosók létrehozásának kritériumait úgy kell meghatározni, hogy azok a tagállamok és a pályahálózat-működtetők specifikus szükségleteihez igazodjanak, elegendő mozgásteret biztosítva számukra az egyes döntéseket és az irányítás kérdéseit illetően;

| — | a rendelet hatálybalépése után legkésőbb három évvel minden tagállam területére ki kell dolgozni legalább egy árufuvarozási folyosót; |
| --- | --- |

—

a rendelet hatálybalépése után legkésőbb három évvel minden tagállam területére ki kell dolgozni legalább egy árufuvarozási folyosót;

| — | a Bizottság tudomásul veszi az árufuvarozási folyosók létrehozására irányuló javaslatokat, és megvizsgálja, hogy összhangban állnak-e a rendelet mellékletében szereplő értékelési kritériumokkal. |
| --- | --- |

—

a Bizottság tudomásul veszi az árufuvarozási folyosók létrehozására irányuló javaslatokat, és megvizsgálja, hogy összhangban állnak-e a rendelet mellékletében szereplő értékelési kritériumokkal.

ii.   Az árufuvarozási folyosók irányítása

A Bizottság javaslata értelmében minden egyes árufuvarozási folyosó esetében az érintett pályahálózat-működtetők létrehozzák az árufuvarozási folyosó végrehajtási tervének kidolgozásáért, megvalósításának irányításáért és frissítéséért felelős irányítási szervet. Ezen túlmenően létre kell hozni az árufuvarozási folyosó stratégiai jelentőségű termináljainak működtetőiből és tulajdonosaiból álló munkacsoportot. A munkacsoport az irányítási szerv bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely közvetlen hatással van a stratégiai jelentőségű terminálok működtetésére és az azokkal kapcsolatos beruházásokra. Az irányítási szerv nem fogadhat el ezzel a véleménnyel ellentétes határozatot.

A Tanács módosította a Bizottság javaslatát és úgy döntött, hogy az érintett tagállamok minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében létrehoznak egy ügyvivő testületet, amely az árufuvarozási folyosó általános célkitűzéseinek meghatározásáért, az árufuvarozási folyosó felügyeletéért, valamint a végrehajtásra és a beruházások tervezésére vonatkozó meghatározott intézkedések meghozataláért felelős. Az ügyvivő testület az érintett tagállamok hatóságainak képviselőiből áll.

Ezen túlmenően a pályahálózat-működtetők minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében egy irányító testületet hoznak létre, amely a végrehajtással, a beruházások tervezésével, az infrastruktúrakapacitással és a szolgáltatásminőséggel kapcsolatos meghatározott intézkedések meghozataláért felelős. Az irányító testület a pályahálózat-működtetők képviselőiből áll.

Az irányító testület tanácsadó csoportot is létrehoz, amely az árufuvarozási folyosó termináljainak működtetőiből és tulajdonosaiból áll. A tanácsadó csoport az irányító testület bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely közvetlen hatással van a terminálok működtetésére és az azokkal kapcsolatos beruházásokra. Saját kezdeményezésre is adhat véleményt. Az irányító testületnek mindegyik véleményt figyelembe kell vennie.

Az Európai Parlament nagy vonalakban a bizottsági javaslatot követte. Ugyanakkor a minden egyes árufuvarozási folyosó esetében egy irányítási szerv létrehozásáról szóló rendelkezéssel kapcsolatban azt javasolta, hogy az árufuvarozási folyosót használó érdekelt vasúttársaságok vagy azok csoportjai konzultatív jelleggel rendszeresen részt vegyenek e szerv működésében.

Az Európai Parlament azt is javasolta, hogy az érintett tagállamok létrehozhassanak egy igazgatóságot, amely az irányító szerv folyosó-végrehajtási tervének engedélyezéséért és a végrehajtás felügyeletéért felelős.

Végül, az árufuvarozási folyosó stratégiai jelentőségű termináljainak működtetőiből és tulajdonosaiból álló munkacsoportnak a bizottsági javaslat szerinti létrehozásakor abba be kell vonni a tengeri és belvízi kikötők képviselőit is.

iii.   Stratégiai jelentőségű terminálok és elsőbbséget élvező árufuvarozás

A Bizottság javaslata értelmében az irányítási szervnek stratégiát kellene elfogadnia a stratégiai jelentőségű terminálok fejlesztésével kapcsolatban, annak érdekében, hogy a terminálok meg tudjanak felelni az árufuvarozási folyosón közlekedő vasúti árufuvarozás igényeinek.

A Bizottság emellett azt is javasolta, hogy az irányítási szervnek meg kellene határoznia az áruszállítási forgalom egyes típusainak az árufuvarozási folyosó teljes vonalán érvényes osztályait. Ezeknek az osztályoknak legalább egyike – amelyre elsőbbséget élvező árufuvarozásként hivatkoznak – a szállítás időtartamára rendkívül érzékeny, ezért versenyképes szállítási időt és garantált pontosságot igénylő árukat foglalja magában.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában törölte a Bizottság által a fenti kérdésekre vonatkozóan javasolt cikkeket. A stratégiai terminálokkal kapcsolatban a delegációk úgy ítélték meg, hogy a piacnak kellene döntenie ebben a kérdésben. Az elsőbbséget élvező árufuvarozás tekintetében az a vélemény alakult ki, hogy hátrányos megkülönböztetéshez vezethet, különösen a személyszállító vonatokkal szemben.

Az Európai Parlament nagy vonalakban a bizottsági javaslatot követte. Ugyanakkor a stratégiai jelentőségű terminálokkal kapcsolatban azt javasolta, hogy az árufuvarozási folyosók mentén működő intermodális csomópontokat is magában foglaló integrált stratégiára való hivatkozással egészítsék ki a szöveget. A stratégia a regionális, helyi és országos hatóságokkal történő együttműködést, a vasúti árufuvarozási terminálok kialakítására alkalmas földterületekhez való hozzájutást, valamint az ilyen fejlesztéseket ösztönző forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítését tartalmazza. Az irányítási szerv ezen túlmenően biztosítja azt, hogy elegendő számú terminált alakítsanak ki a forgalom várható nagysága alapján megállapított, stratégiailag fontos helyeken.

Az elsőbbséget élvező árufuvarozás tekintetében az Európai Parlament úgy határozott, hogy annak címe „Szabványos menetvonal-kategóriák az árufuvarozási folyosókon” legyen, valamint hogy a szöveget ennek megfelelően módosítani kell, és utalni kell benne az árufuvarozó vonatok szabványos menetvonal-kategóriáinak rendszeres naprakésszé tételére, amelynek az árufuvarozási folyosó teljes vonalán érvényesnek kell lennie. Ezen kategóriák legalább egyikének (amelyre könnyített árufuvarozásként hivatkoznak) egy versenyképes szállítási időt és garantált pontosságot biztosító menetvonalat kell magában foglalnia. Ezen túlmenően az áruszállítási típusok szabványos kategóriának meghatározásához alkalmazott kritériumokat az irányítási szervnek az árufuvarozási folyosót várhatóan használó kérelmezőkkel történő konzultációt követően kell elfogadnia.

iv.   Egyablakos rendszer a nemzetközi menetvonalak iránti kérelmeknek

A Bizottság azt javasolta, hogy az irányító szerv egyablakos rendszert alakítson ki az árufuvarozási folyosó mentén legalább egy államhatárt átlépő árufuvarozó vonatok menetvonal iránti kérelmeinek elbírálására, valamint hogy az említett menetvonalak iránti valamennyi kérelmet az egyablakos rendszeren keresztül nyújtsanak be.

A Tanács nem értett egyet a Bizottság által javasolt kötelező eljárással és úgy határozott, hogy ahelyett az árufuvarozási folyosó irányítói testülete jelöljön ki vagy hozzon létre egy közös szervet és/vagy egy, a pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapuló információs rendszert, amely lehetővé teszi a kérelmezőknek, hogy egy helyen, egyetlen művelettel kérjenek infrastruktúrakapacitást az árufuvarozási folyosón legalább egy határon áthaladó árufuvarozó vonatok számára.

Az Európai Parlament nagy vonalakban a bizottsági javaslatot követte. Ugyanakkor úgy döntött, hogy azt javasolja, hogy az árufuvarozási folyosók egyes pályahálózat-működtetői azt a feladatot is megkaphassák, hogy az egyablakos rendszer irányítói hivatalaként is működjenek a menetvonal-kérelmezők felé.

v.   Engedélyezett kérelmezők

A bizottsági javaslat azt irányozza elő, hogy a vasúttársaságokon és a vasúttársaságok nemzetközi csoportosulásain kívüli kérelmezők is kérhessenek árufuvarozási célú menetvonalat, ha ez utóbbi az árufuvarozási folyosó egy vagy több szakaszát érinti.

A Tanács törölte a Bizottság által javasolt, az engedélyezett kérelmezőkről szóló cikket. Helyette a Tanács csak annak lehetőségét fogadja el, hogy a vasúttársaságokon és a vasúttársaságok nemzetközi csoportosulásain kívüli egyéb kérelmezők infrastruktúrakapacitást kérhessenek bizonyos menetvonalszakaszokra, amennyiben e menetvonalak olyan tagállamok területén találhatók, amelyek nemzeti joguk alapján elfogadnak ilyen kéréseket.

Az Európai Parlament a szöveg kismértékű módosítása mellett nagy vonalakban a bizottsági javaslatot követte.

vi.   Forgalomirányítás zavar esetén

A Bizottság azt javasolta, hogy az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői dolgozzák ki és tegyék közzé a különböző forgalomtípusokra vonatkozó, az árufuvarozási folyosó forgalmának zavara esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokat. Ezekben az elsőbbségi szabályokban legalább azt elő kell írni, hogy a menetvonallal kapcsolatos elsődleges rendelkezéseket betartó, elsőbbséget élvező árufuvarozó vonat számára odaítélt menetvonalat csak abban az esetben lehet másik vonat számára odaítélni vagy módosítani, ha a menetvonal elsődleges birtokosa hozzájárul a menetvonal másik vonatnak való odaítéléséhez vagy módosításához.

A Tanács felülvizsgálta a Bizottság javaslatát és úgy határozott, hogy az irányító testületnek a menetrendi pontosságra vonatkozó közös célokat és/vagy a forgalomirányításra vonatkozó iránymutatásokat kell elfogadnia arra az esetre, ha az árufuvarozási folyosón a vonatok mozgásában zavar lépne fel. Ezt követően az említett célok és/vagy iránymutatások alapján az érintett pályahálózat-működtetők elsőbbségi szabályokat dolgoznak ki az árufuvarozási folyosón közlekedő különböző forgalmi típusok tekintetében. Az elsőbbségi szabályok megállapítására vonatkozó elveknek azt kell célozniuk, hogy – figyelembe véve valamennyi forgalmi típus igényeit – a teljes hálózatra vonatkoztatott menetrend helyreállításának ideje a lehető legrövidebb legyen.

Az Európai Parlament nagyjából a Bizottság javaslatát követte, de elfogadta, hogy az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői kidolgozzák és közzétegyék a különböző vasútvonal-típusokra, különösen a késő vonatok számára elkülönített vasútvonalakra vonatkozó, az árufuvarozási folyosó forgalmának zavara esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokat. Erre az árufuvarozási folyosó irányítási szervének javaslatát követően, valamint a cikkben említett elvek és tervek tiszteletben tartásával kerül sor.

vii.   Eltérés

A Bizottság azt javasolta, hogy a tagállamok adott esetben eltérhessenek a rendelet rendelkezéseitől úgy, hogy az eltérés engedélyezése iránti, indokolással ellátott kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz. A Bizottság a kérelemmel kapcsolatos határozatot egy adott konzultatív eljárásnak megfelelően fogadja el, tekintetbe véve az eltérés engedélyezése iránti kérelmet benyújtó tagállam földrajzi elhelyezkedését, valamint a vasúti áruszállítási szolgáltatásoknak a szóban forgó tagállamban tapasztalt fejlődését.

A Tanács törölte a Bizottság által javasolt fenti rendelkezést. Helyette egy „átmeneti intézkedésekről” szóló cikkről állapodott meg, amely kimondja, hogy a rendelet végrehajtására vonatkozó kötelezettség nem vonatkozik a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti rendszert.

Az Európai Parlament a bizottsági javaslatot követte.

3.   Az Európai Parlament által elfogadott egyéb módosítások

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában nem szereplő további módosítások különösen az alábbiakhoz kapcsolódnak:

| — | a vasúti árufuvarozási forgalom optimalizálására és megbízhatóságára való hivatkozás; |
| --- | --- |

—

a vasúti árufuvarozási forgalom optimalizálására és megbízhatóságára való hivatkozás;

| — | a kutatási és a Marco Polo programok, valamint az egyéb európai uniós politikák és források, mint a Kohéziós Alap; |
| --- | --- |

—

a kutatási és a Marco Polo programok, valamint az egyéb európai uniós politikák és források, mint a Kohéziós Alap;

| — | hatékony és megfelelő kapcsolat kialakítása a többi közlekedési móddal egy hatékony, integrált áruszállítási hálózat létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

—

hatékony és megfelelő kapcsolat kialakítása a többi közlekedési móddal egy hatékony, integrált áruszállítási hálózat létrehozása érdekében;

| — | a teljesítménymutatók meghatározására irányuló eljárás; |
| --- | --- |

—

a teljesítménymutatók meghatározására irányuló eljárás;

| — | a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározások módosítása; |
| --- | --- |

—

a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározások módosítása;

| — | a végrehajtási terv kiigazítása; |
| --- | --- |

—

a végrehajtási terv kiigazítása;

| — | az esetleges szűk keresztmetszetekre tett hivatkozás beépítése; |
| --- | --- |

—

az esetleges szűk keresztmetszetekre tett hivatkozás beépítése;

| — | az árufuvarozási folyosó javítását célzó program; |
| --- | --- |

—

az árufuvarozási folyosó javítását célzó program;

| — | a piacelemzés rendszeres időközönkénti frissítése; |
| --- | --- |

—

a piacelemzés rendszeres időközönkénti frissítése;

| — | az árufuvarozási folyosó létrehozására és teljesítményének javítására irányuló programok; |
| --- | --- |

—

az árufuvarozási folyosó létrehozására és teljesítményének javítására irányuló programok;

| — | az árufuvarozási folyosót használni szándékozó kérelmezők; |
| --- | --- |

—

az árufuvarozási folyosót használni szándékozó kérelmezők;

| — | a beruházási tervekre vonatkozó stratégia; |
| --- | --- |

—

a beruházási tervekre vonatkozó stratégia;

| — | beruházási tervek; |
| --- | --- |

—

beruházási tervek;

| — | kapacitástartalékok; |
| --- | --- |

—

kapacitástartalékok;

| — | az odaítélt, de nem használt menetvonalra vonatkozó díj; |
| --- | --- |

—

az odaítélt, de nem használt menetvonalra vonatkozó díj;

| — | elsőbbségi szabályok; |
| --- | --- |

—

elsőbbségi szabályok;

| — | a különböző teljesítményösztönző rendszerek közötti koherencia; |
| --- | --- |

—

a különböző teljesítményösztönző rendszerek közötti koherencia;

| — | a nemzetközi kapacitás odaítélésében érdekelt pályahálózat-működtetők és más harmadik felek által az ellenőrző szervek számára nyújtandó információk. |
| --- | --- |

—

a nemzetközi kapacitás odaítélésében érdekelt pályahálózat-működtetők és más harmadik felek által az ellenőrző szervek számára nyújtandó információk.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjának kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasat során elfogadott véleményét. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy az első olvasatban elfogadott álláspontja a módosítások egy részét – elvben, részben vagy teljes egészében – magában foglalja.

---

(1)  A 2009. július 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(2)  (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

---

| 4.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 114/17

---

A TANÁCS 3/2010/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az ipari kibocsátásokról (azaz a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

A Tanács által 2010. március 1-jén elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 114 E/02

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az erdőkből nagyon változatos környezeti, gazdasági és társadalmi haszon származik, beleértve a fa alapú és egyéb erdei termékeket, továbbá a környezeti szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(1)

Az erdőkből nagyon változatos környezeti, gazdasági és társadalmi haszon származik, beleértve a fa alapú és egyéb erdei termékeket, továbbá a környezeti szolgáltatásokat.

| (2) | Azáltal, hogy a fa és fatermékek iránti kereslet világszerte megnövekedett, valamint azáltal, hogy ezzel párhuzamosan számos fatermelő országban az erdőgazdálkodási ágazatot intézményi és irányítási hiányosságok jellemzik, az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem egyre aggasztóbb kérdésekké váltak. |
| --- | --- |

(2)

Azáltal, hogy a fa és fatermékek iránti kereslet világszerte megnövekedett, valamint azáltal, hogy ezzel párhuzamosan számos fatermelő országban az erdőgazdálkodási ágazatot intézményi és irányítási hiányosságok jellemzik, az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem egyre aggasztóbb kérdésekké váltak.

| (3) | Az illegális fakitermelés nagy nemzetközi jelentőséggel bíró, általános probléma. Jelentős fenyegetést jelent az erdők számára, mivel hozzájárul az erdőpusztulás folyamatához, amely a szén-dioxid-kibocsátás mintegy 20 %-áért felelős, veszélyezteti a biológiai sokféleséget és gátolja a fenntartható erdőgazdálkodást és erdőfejlesztést, beleértve az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően eljáró piaci szereplők gazdasági életképességét is. Ezenkívül társadalmi, politikai és gazdasági hatásai is vannak. |
| --- | --- |

(3)

Az illegális fakitermelés nagy nemzetközi jelentőséggel bíró, általános probléma. Jelentős fenyegetést jelent az erdők számára, mivel hozzájárul az erdőpusztulás folyamatához, amely a szén-dioxid-kibocsátás mintegy 20 %-áért felelős, veszélyezteti a biológiai sokféleséget és gátolja a fenntartható erdőgazdálkodást és erdőfejlesztést, beleértve az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően eljáró piaci szereplők gazdasági életképességét is. Ezenkívül társadalmi, politikai és gazdasági hatásai is vannak.

| (4) | A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, irányítása és kereskedelme (FLEGT): Javaslat EU cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i közleménye javaslatot tett egy, az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem problémáját kezelő nemzetközi erőfeszítéseket támogató intézkedéscsomagra. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, irányítása és kereskedelme (FLEGT): Javaslat EU cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i közleménye javaslatot tett egy, az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem problémáját kezelő nemzetközi erőfeszítéseket támogató intézkedéscsomagra.

| (5) | Az Európai Parlament és a Tanács üdvözölte az említett közleményt, és elismerte annak szükségességét, hogy az Unió hozzájáruljon az illegális fakitermelés problémájának megoldására irányuló globális erőfeszítésekhez. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament és a Tanács üdvözölte az említett közleményt, és elismerte annak szükségességét, hogy az Unió hozzájáruljon az illegális fakitermelés problémájának megoldására irányuló globális erőfeszítésekhez.

| (6) | Összhangban az említett közlemény céljával, nevezetesen annak biztosításával, hogy az Unióba csak a termelő ország nemzeti jogszabályaival összhangban előállított fatermékeket hozzanak be, az Unió olyan önkéntes partnerségi megállapodásokról (ÖPM-ek) tárgyalt a fakitermelő országokkal (partnerországok), amelyek jogilag kötelező erejű kötelezettségét rónak a felekre egy engedélyezési rendszer megvalósítására és az említett ÖPM-ekben meghatározott fával és fatermékekkel való kereskedelem szabályozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Összhangban az említett közlemény céljával, nevezetesen annak biztosításával, hogy az Unióba csak a termelő ország nemzeti jogszabályaival összhangban előállított fatermékeket hozzanak be, az Unió olyan önkéntes partnerségi megállapodásokról (ÖPM-ek) tárgyalt a fakitermelő országokkal (partnerországok), amelyek jogilag kötelező erejű kötelezettségét rónak a felekre egy engedélyezési rendszer megvalósítására és az említett ÖPM-ekben meghatározott fával és fatermékekkel való kereskedelem szabályozására vonatkozóan.

| (7) | Tekintettel a probléma kiterjedt és sürgető voltára, szükséges az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem tevékeny támogatása, az ÖPM-kezdeményezések kiegészítése és megerősítése, valamint az erdők megőrzésére és az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos veszélyek elhárítására is kiterjedő magas fokú környezetvédelemre irányuló politikák közötti szinergiák javítása. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a probléma kiterjedt és sürgető voltára, szükséges az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem tevékeny támogatása, az ÖPM-kezdeményezések kiegészítése és megerősítése, valamint az erdők megőrzésére és az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos veszélyek elhárítására is kiterjedő magas fokú környezetvédelemre irányuló politikák közötti szinergiák javítása.

| (8) | El kell ismerni azon országok erőfeszítéseit, amelyek az Unióval FLEGT ÖPM-eket kötöttek, és az azokban foglalt elveket, különösen a legálisan kitermelt fa fogalmának meghatározását illetően. Figyelembe kell venni azt is, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer szerint az Unióba csak a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban kitermelt fa és az ilyen fából származó fatermékek kerülnek behozatalra. Ezért az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet (4) II. és III. mellékletében felsorolt, a 2173/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletében foglalt országokból származó fatermékekbe ágyazott fát legális kitermelésből származónak kell tekinteni, amennyiben e fatermékek megfelelnek az említett rendeletnek és bármely végrehajtási rendelkezésnek. |
| --- | --- |

(8)

El kell ismerni azon országok erőfeszítéseit, amelyek az Unióval FLEGT ÖPM-eket kötöttek, és az azokban foglalt elveket, különösen a legálisan kitermelt fa fogalmának meghatározását illetően. Figyelembe kell venni azt is, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer szerint az Unióba csak a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban kitermelt fa és az ilyen fából származó fatermékek kerülnek behozatalra. Ezért az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet (4) II. és III. mellékletében felsorolt, a 2173/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletében foglalt országokból származó fatermékekbe ágyazott fát legális kitermelésből származónak kell tekinteni, amennyiben e fatermékek megfelelnek az említett rendeletnek és bármely végrehajtási rendelkezésnek.

| (9) | Figyelembe kell venni továbbá azt is, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) arra kötelezi az egyezmény részes feleit, hogy csak akkor adjanak kiviteli CITES-engedélyt, ha a CITES-ben felsorolt fajt – többek között – az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban termelték ki. Ezért a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (5) A., B. és C. mellékletében felsorolt fajok faanyagát legális kitermelésből származónak kell tekinteni, feltéve, hogy az megfelel az említett rendeletnek és bármely végrehajtási rendelkezésnek. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe kell venni továbbá azt is, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) arra kötelezi az egyezmény részes feleit, hogy csak akkor adjanak kiviteli CITES-engedélyt, ha a CITES-ben felsorolt fajt – többek között – az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban termelték ki. Ezért a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (5) A., B. és C. mellékletében felsorolt fajok faanyagát legális kitermelésből származónak kell tekinteni, feltéve, hogy az megfelel az említett rendeletnek és bármely végrehajtási rendelkezésnek.

| (10) | Figyelembe véve az illegális fakitermelés kérdésének összetettségét, legalábbis ami az alapjául szolgáló tényezőket és a hatásait illeti, a piaci szereplők magatartásának befolyásolása révén mérsékelni kell az illegális magatartásra ösztönző hatásokat. |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe véve az illegális fakitermelés kérdésének összetettségét, legalábbis ami az alapjául szolgáló tényezőket és a hatásait illeti, a piaci szereplők magatartásának befolyásolása révén mérsékelni kell az illegális magatartásra ösztönző hatásokat.

| (11) | Nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározás hiányában az illegális fakitermelés meghatározása céljából a kitermelés szerinti ország jogszabályai szolgálnak alapul. |
| --- | --- |

(11)

Nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározás hiányában az illegális fakitermelés meghatározása céljából a kitermelés szerinti ország jogszabályai szolgálnak alapul.

| (12) | Az első forgalomba hozatalt megelőzően és azt követően sok fatermék számos eljáráson megy keresztül. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében csak azon piaci szereplőkre vonatkoznak az e rendeletben előírt követelmények, akik a belső piacon első alkalommal hoznak forgalomba fát és fatermékeket, nem pedig az értékesítési láncban résztvevő valamennyi piaci szereplőre. |
| --- | --- |

(12)

Az első forgalomba hozatalt megelőzően és azt követően sok fatermék számos eljáráson megy keresztül. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében csak azon piaci szereplőkre vonatkoznak az e rendeletben előírt követelmények, akik a belső piacon első alkalommal hoznak forgalomba fát és fatermékeket, nem pedig az értékesítési láncban résztvevő valamennyi piaci szereplőre.

| (13) | Szem előtt tartva, hogy a piaci szereplők számára aránytalan terhet jelentene, ha az újrahasznosított fából készült termékek esetében is tájékoztatást kellene nyújtaniuk a fa eredetéről, az ilyen termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(13)

Szem előtt tartva, hogy a piaci szereplők számára aránytalan terhet jelentene, ha az újrahasznosított fából készült termékek esetében is tájékoztatást kellene nyújtaniuk a fa eredetéről, az ilyen termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (14) | Azon piaci szereplőknek, amelyek a belső piacon első ízben hozzák forgalomba az adott fát és fatermékeket, a megfelelő intézkedések és eljárások rendszere (a kellő gondosság elvén alapuló rendszer) révén kellő gondossággal kell eljárniuk az illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatalából eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Azon piaci szereplőknek, amelyek a belső piacon első ízben hozzák forgalomba az adott fát és fatermékeket, a megfelelő intézkedések és eljárások rendszere (a kellő gondosság elvén alapuló rendszer) révén kellő gondossággal kell eljárniuk az illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatalából eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében.

| (15) | A kellő gondosság elvén alapuló rendszer három, a kockázatkezeléshez szervesen kapcsolódó elemből áll: hozzáférés az információhoz, kockázatelemzés és az azonosított kockázat csökkentése. A kellő gondosság elvén alapuló rendszernek hozzáférést kell biztosítania a belső piacon első alkalommal forgalomba hozandó fa és fatermékek beszerzési forrásaira és beszállítóira vonatkozó információhoz, ideértve az olyan lényeges információkat is, mint például az alkalmazandó jogszabályok betartása. Ezen információ alapján a piaci szereplőknek kockázatértékelést kell végezniük. Az azonosított kockázatokat a piaci szereplőknek – az adott kockázattal arányos módon – csökkenteniük kell annak megelőzése érdekében, hogy illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek kerüljenek forgalomba. |
| --- | --- |

(15)

A kellő gondosság elvén alapuló rendszer három, a kockázatkezeléshez szervesen kapcsolódó elemből áll: hozzáférés az információhoz, kockázatelemzés és az azonosított kockázat csökkentése. A kellő gondosság elvén alapuló rendszernek hozzáférést kell biztosítania a belső piacon első alkalommal forgalomba hozandó fa és fatermékek beszerzési forrásaira és beszállítóira vonatkozó információhoz, ideértve az olyan lényeges információkat is, mint például az alkalmazandó jogszabályok betartása. Ezen információ alapján a piaci szereplőknek kockázatértékelést kell végezniük. Az azonosított kockázatokat a piaci szereplőknek – az adott kockázattal arányos módon – csökkenteniük kell annak megelőzése érdekében, hogy illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek kerüljenek forgalomba.

| (16) | Az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülése érdekében az e rendelet előírásainak megfelelő rendszereket, illetve eljárásokat már alkalmazó piaci szereplők tekintetében nem kell előírni új rendszerek létrehozását. |
| --- | --- |

(16)

Az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülése érdekében az e rendelet előírásainak megfelelő rendszereket, illetve eljárásokat már alkalmazó piaci szereplők tekintetében nem kell előírni új rendszerek létrehozását.

| (17) | Az erdészeti ágazat bevált gyakorlatainak elismerése érdekében a kockázatértékelési eljárás során a vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzését magában foglaló minősítési, illetve egyéb, harmadik felek által ellenőrzött rendszer is használható. |
| --- | --- |

(17)

Az erdészeti ágazat bevált gyakorlatainak elismerése érdekében a kockázatértékelési eljárás során a vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzését magában foglaló minősítési, illetve egyéb, harmadik felek által ellenőrzött rendszer is használható.

| (18) | A faipari ágazat nagy jelentőséggel bír az Unió gazdasága szempontjából. A piaci szereplők szervezetei fontos szereplői az ágazatnak, mivel nagy arányban képviselik a piaci szereplők érdekeit, és más érdekeltek széles körével is együttműködnek. E szervezetek megfelelő szakértelemmel és kapacitással is rendelkeznek a vonatkozó jogszabályok elemzésére és tagjaik számára a jogszabályoknak való megfelelés elősegítésére, de e képességüket nem használhatják piaci erőfölény megszerzésére. E rendelet végrehajtásának megkönnyítése és a bevált gyakorlatok kialakításához való hozzájárulás érdekében helyénvaló azon szervezetek elismerése, amelyek az e rendelet követelményeinek is megfelelő, a kellő gondosság elvén alapuló rendszereket dolgoztak ki. Az ilyen elismert ellenőrző szervezetek jegyzékét közzé kell tenni annak lehetővé tétele érdekében, hogy azokat a piaci szereplők igénybe vehessék. |
| --- | --- |

(18)

A faipari ágazat nagy jelentőséggel bír az Unió gazdasága szempontjából. A piaci szereplők szervezetei fontos szereplői az ágazatnak, mivel nagy arányban képviselik a piaci szereplők érdekeit, és más érdekeltek széles körével is együttműködnek. E szervezetek megfelelő szakértelemmel és kapacitással is rendelkeznek a vonatkozó jogszabályok elemzésére és tagjaik számára a jogszabályoknak való megfelelés elősegítésére, de e képességüket nem használhatják piaci erőfölény megszerzésére. E rendelet végrehajtásának megkönnyítése és a bevált gyakorlatok kialakításához való hozzájárulás érdekében helyénvaló azon szervezetek elismerése, amelyek az e rendelet követelményeinek is megfelelő, a kellő gondosság elvén alapuló rendszereket dolgoztak ki. Az ilyen elismert ellenőrző szervezetek jegyzékét közzé kell tenni annak lehetővé tétele érdekében, hogy azokat a piaci szereplők igénybe vehessék.

| (19) | A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük, hogy a piaci szereplők valóban teljesítik-e az e rendeletben meghatározott kötelezettségeiket. Ebből a célból a hatáskörrel rendelkező hatóságok, adott esetben, hivatalos ellenőrzéseket tartanak – ami a piaci szereplő telephelyén végzett ellenőrzésekre is kiterjedhet –, és szükség esetén korrekciós intézkedések megtételére kötelezhetik a piaci szereplőket. |
| --- | --- |

(19)

A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük, hogy a piaci szereplők valóban teljesítik-e az e rendeletben meghatározott kötelezettségeiket. Ebből a célból a hatáskörrel rendelkező hatóságok, adott esetben, hivatalos ellenőrzéseket tartanak – ami a piaci szereplő telephelyén végzett ellenőrzésekre is kiterjedhet –, és szükség esetén korrekciós intézkedések megtételére kötelezhetik a piaci szereplőket.

| (20) | A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak nyilvántartást kell vezetniük az ellenőrzésekről, és a releváns információt bármely kérelmező rendelkezésére kell bocsátaniuk, összhangban a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6). |
| --- | --- |

(20)

A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak nyilvántartást kell vezetniük az ellenőrzésekről, és a releváns információt bármely kérelmező rendelkezésére kell bocsátaniuk, összhangban a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6).

| (21) | Figyelemmel az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem nemzetközi jellegére, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak együtt kell működniük egymással és a harmadik országok közigazgatási hatóságaival, valamint a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(21)

Figyelemmel az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem nemzetközi jellegére, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak együtt kell működniük egymással és a harmadik országok közigazgatási hatóságaival, valamint a Bizottsággal.

| (22) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e rendelet be nem tartása hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat vonjon maga után. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e rendelet be nem tartása hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat vonjon maga után.

| (23) | A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ellenőrző szervezetek elismerésére és az elismerés visszavonására irányuló eljárásokra, további olyan, releváns kockázatértékelési kritériumokra, amelyekre szükség lehet az e rendeletben már előírt kritériumok kiegészítéséhez, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó fák és fatermékek listájára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítés során az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló, 2009. december 9-i bizottsági közleménnyel összhangban konzultáljon szakértőkkel. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ellenőrző szervezetek elismerésére és az elismerés visszavonására irányuló eljárásokra, további olyan, releváns kockázatértékelési kritériumokra, amelyekre szükség lehet az e rendeletben már előírt kritériumok kiegészítéséhez, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó fák és fatermékek listájára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítés során az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló, 2009. december 9-i bizottsági közleménnyel összhangban konzultáljon szakértőkkel.

| (24) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(24)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

| (25) | A piaci szereplőknek és a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ésszerű időtartamot kell biztosítani ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet követelményeinek teljesítésére. |
| --- | --- |

(25)

A piaci szereplőknek és a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ésszerű időtartamot kell biztosítani ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet követelményeinek teljesítésére.

| (26) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelmet, a tagállamok egyénileg nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(26)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az illegális fakitermelés és a hozzá kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelmet, a tagállamok egyénileg nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet megállapítja a fát és fatermékeket a belső piacon első alkalommal forgalomba hozó piaci szereplők kötelezettségeit, az illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatalából eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „fa és fatermékek”: a mellékletben meghatározott fa és fatermékek, kivéve a már korábban forgalomba hozott fából vagy fatermékekből származó fatermékeket, valamint az életciklusuk végéhez ért és egyébként hulladéknak minősülő fából vagy fatermékekből előállított fatermékeket vagy azok alkotórészeit;

b)   „forgalomba hozatal”: fa és fatermékek bármilyen módon, első alkalommal történő forgalmazása a belső piacon – az alkalmazott értékesítési technikától függetlenül –, kereskedelmi tevékenység keretében történő értékesítés vagy felhasználás céljából, fizetés ellenében vagy térítésmentesen. Ez magában foglalja a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott távközlő eszközök útján történő forgalmazást is;

c)   „piaci szereplő”: a fát vagy fatermékeket forgalomba hozó természetes vagy jogi személy;

d)   „kitermelés szerinti ország”: az az ország vagy terület, amelyben a fát vagy a fatermékekbe ágyazott faanyagot kitermelték;

e)   „legális kitermelésből származó”: a kitermelés szerinti ország alkalmazandó jogszabályaival összhangban végzett kitermelésből származó;

f)   „illegális kitermelésből származó”: a kitermelés szerinti ország alkalmazandó jogszabályainak megsértésével végzett kitermelésből származó;

g)   „alkalmazandó jogszabályok”: a kitermelés szerinti országban hatályos, az alábbi tárgykörökre vonatkozó jogszabályok:

a hivatalos közlönyökben közzétett határokon belüli fakitermelésre vonatkozó jogok,

a kitermelési jogokra és fára vonatkozó kifizetések, a fakitermeléssel kapcsolatos illetékeket is beleértve,

fakitermelés, beleértve a közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi és erdészeti jogszabályokat is,

harmadik feleknek a fakitermelés által érintett törvényes használati és tulajdonjogai, és

kereskedelmi és vámjogszabályok, amennyiben azok az erdészeti szektort érintik.

3. cikk

A FLEGT és a CITES hatálya alá tartozó fa és fatermékek jogi helyzete

A 2173/2005/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt, olyan fatermékekbe ágyazott fa, amelyek az említett rendelet I. mellékletében felsorolt partnerországokból származnak, és amelyek megfelelnek az említett rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseinek, e rendelet alkalmazásában legális kitermelésből származónak minősül.

A 338/97/EK rendelet A., B. vagy C. mellékletében felsorolt fajok olyan faanyaga, amelyek megfelelnek az említett rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseinek, e rendelet alkalmazásában legális kitermelésből származónak minősül.

4. cikk

A piaci szereplők kötelezettségei

(1)   A piaci szereplőknek kellő gondossággal kell eljárniuk az illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatala kockázatának minimálisra csökkentése érdekében. E célból - az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően - egy eljárásokból és intézkedésekből álló keretrendszert (a továbbiakban: a kellő gondosság elvén alapuló rendszer) kell alkalmazniuk.

(2)   Minden egyes piaci szereplőnek fenn kell tartania és rendszeresen értékelnie kell az általa alkalmazott, a kellő gondosság elvén alapuló rendszert, kivéve, ha a piaci szereplő egy, a 7. cikkben említett ellenőrző szervezet által létrehozott, a kellő gondosság elvén alapuló rendszert vesz igénybe.

5. cikk

A kellő gondosság elvén alapuló rendszerek

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésében említett, a kellő gondosság elvén alapuló rendszernek az alábbi elemeket kell tartalmaznia:

| a) | olyan intézkedések és eljárások, amelyek hozzáférést biztosítanak a piaci forgalomba hozott fa vagy fatermékek piaci szereplők általi forgalmazására vonatkozó, alábbi információkhoz:






  — | termékleírás, beleértve a fafajok teljes tudományos nevét, illetve közönséges nevét, a termék kereskedelmi nevét és típusát, |
| --- | --- | --- |

a)

olyan intézkedések és eljárások, amelyek hozzáférést biztosítanak a piaci forgalomba hozott fa vagy fatermékek piaci szereplők általi forgalmazására vonatkozó, alábbi információkhoz:

—

termékleírás, beleértve a fafajok teljes tudományos nevét, illetve közönséges nevét, a termék kereskedelmi nevét és típusát,

| — | a kitermelés szerinti ország, és adott esetben a fakitermelés országon belüli régiója, |
| --- | --- |

—

a kitermelés szerinti ország, és adott esetben a fakitermelés országon belüli régiója,

| — | mennyiség (térfogatban, tömegben vagy darabszámban megadva), |
| --- | --- |

—

mennyiség (térfogatban, tömegben vagy darabszámban megadva),

| — | a piaci szereplő beszállítójának neve és címe, |
| --- | --- |

—

a piaci szereplő beszállítójának neve és címe,

| — | okmányok vagy egyéb információk, amelyek igazolják, hogy a szóban forgó fa és fatermékek megfelelnek a vonatkozó jogszabályoknak; |
| --- | --- |

—

okmányok vagy egyéb információk, amelyek igazolják, hogy a szóban forgó fa és fatermékek megfelelnek a vonatkozó jogszabályoknak;

| b) | kockázatértékelési eljárások, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplő számára az illegális fakitermelésből származó fa vagy az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatalával kapcsolatos kockázat elemzését és értékelését.
  Az ilyen eljárások figyelembe veszik az a) pontban meghatározott információkat, valamint a releváns kockázatértékelési kritériumokat, beleértve az alábbiakat is:






  — | az alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelés igazolása, ami jelenthet minősítési vagy egyéb, harmadik fél által ellenőrzött, az alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelésre kiterjedő rendszereket is, |
| --- | --- | --- |

b)

kockázatértékelési eljárások, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplő számára az illegális fakitermelésből származó fa vagy az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatalával kapcsolatos kockázat elemzését és értékelését.

Az ilyen eljárások figyelembe veszik az a) pontban meghatározott információkat, valamint a releváns kockázatértékelési kritériumokat, beleértve az alábbiakat is:

—

az alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelés igazolása, ami jelenthet minősítési vagy egyéb, harmadik fél által ellenőrzött, az alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelésre kiterjedő rendszereket is,

| — | meghatározott fafajták illegális kitermelésének elterjedtsége, |
| --- | --- |

—

meghatározott fafajták illegális kitermelésének elterjedtsége,

| — | az illegális fakitermelés vagy gyakorlatok elterjedtsége a fakitermelés szerinti országban és/vagy országon belüli régióban, |
| --- | --- |

—

az illegális fakitermelés vagy gyakorlatok elterjedtsége a fakitermelés szerinti országban és/vagy országon belüli régióban,

| — | a fatermékek forgalmazási láncának összetettsége; |
| --- | --- |

—

a fatermékek forgalmazási láncának összetettsége;

| c) | azoknak az eseteknek kivételével, ahol a b) pontban említett kockázatértékelési eljárások során azonosított kockázatok elhanyagolható mértékűek, azok a kockázatcsökkentési eljárások, amelyek a kockázatok hatékony módon történő minimálisra csökkentése tekintetében megfelelő és arányos intézkedések és eljárások sorából állnak, és amelyek jelenthetik további információ vagy dokumentumok és/vagy harmadik felek általi ellenőrzés előírását is. |
| --- | --- |

c)

azoknak az eseteknek kivételével, ahol a b) pontban említett kockázatértékelési eljárások során azonosított kockázatok elhanyagolható mértékűek, azok a kockázatcsökkentési eljárások, amelyek a kockázatok hatékony módon történő minimálisra csökkentése tekintetében megfelelő és arányos intézkedések és eljárások sorából állnak, és amelyek jelenthetik további információ vagy dokumentumok és/vagy harmadik felek általi ellenőrzés előírását is.

(2)   Az (1) bekezdés egységes végrehajtásának biztosításához szükséges részletes szabályokat – kivéve, ami az e cikk (1) bekezdése b) pontjának második albekezdésében említett, további releváns kockázatértékelési kritériumokat illeti – a 16. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ezeket a szabályokat ...-ig (9) kell elfogadni.

(3)   A piaci fejlemények és az e rendelet végrehajtása során szerzett – különösen a 18. cikk (3) bekezdésében említett jelentéstétel révén azonosított – tapasztalatok figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el – az EUMSz. 290. cikkének megfelelően – olyan további releváns kockázatértékelési kritériumokat illetően, amelyekre az e cikk (1) bekezdése b) pontjának második albekezdésében említett kritériumok kiegészítéséhez lehet szükség. Az ilyen, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jár el.

Az e bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozásában a 13., 14. és15. cikkben meghatározott eljárásokat kell alkalmazni.

6. cikk

Hatáskörrel rendelkező hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöli az e rendelet alkalmazásáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy hatóságokat.

A tagállamok ...-ig (10) tájékoztatják a Bizottságot a hatáskörrel rendelkező hatóságok nevéről és címéről. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a hatáskörrel rendelkező hatóságok nevében vagy címében bekövetkező bármely változásról.

(2)   A Bizottság közzé teszi – az interneten is – a hatáskörrel rendelkező hatóságok jegyzékét. A jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.

7. cikk

Ellenőrző szervezetek

(1)   Az ellenőrző szervezetek az alábbi feladatokat látják el:

| a) | az 5. cikknek megfelelően, a kellő gondosság elvén alapuló rendszer fenntartása és rendszeres értékelése, továbbá a piaci szereplők számára az e rendszer alkalmazására vonatkozó jogosultság megadása; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikknek megfelelően, a kellő gondosság elvén alapuló rendszer fenntartása és rendszeres értékelése, továbbá a piaci szereplők számára az e rendszer alkalmazására vonatkozó jogosultság megadása;

| b) | a kellő gondosság elvén alapuló rendszer piaci szereplők általi megfelelő alkalmazásának ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a kellő gondosság elvén alapuló rendszer piaci szereplők általi megfelelő alkalmazásának ellenőrzése;

| c) | megfelelő intézkedések megtétele abban az esetben, ha egy piaci szereplő a kellő gondosság elvén alapuló rendszerét nem megfelelő módon használja, beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságok értesítését is a piaci szereplő súlyos vagy ismételt mulasztása esetén. |
| --- | --- |

c)

megfelelő intézkedések megtétele abban az esetben, ha egy piaci szereplő a kellő gondosság elvén alapuló rendszerét nem megfelelő módon használja, beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságok értesítését is a piaci szereplő súlyos vagy ismételt mulasztása esetén.

(2)   Egy szervezet akkor kérheti ellenőrző szervezetként való elismerését, ha megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik, és az Unió területén jogszerűen letelepedett; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik, és az Unió területén jogszerűen letelepedett;

| b) | rendelkezik az (1) bekezdésben említett feladatok ellátásához szükséges kapacitással; és |
| --- | --- |

b)

rendelkezik az (1) bekezdésben említett feladatok ellátásához szükséges kapacitással; és

| c) | feladatait oly módon látja el, hogy az nem jár összeférhetetlenséggel. |
| --- | --- |

c)

feladatait oly módon látja el, hogy az nem jár összeférhetetlenséggel.

(3)   A (2) bekezdésben foglalt követelményeket teljesítő kérelmezőt ellenőrző szervezetként kell elismerni, az alábbiak közül valamelyik módon:

| a) | A tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága elismeri az olyan ellenőrző szervezetet, amely kizárólag az adott tagállamban kíván tevékenységet folytatni, majd erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. |
| --- | --- |

a)

A tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága elismeri az olyan ellenőrző szervezetet, amely kizárólag az adott tagállamban kíván tevékenységet folytatni, majd erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

| b) | A Bizottság – miután tájékoztatta a tagállamokat – elismeri az olyan ellenőrző szervezetet, amely több tagállamban vagy az egész Unióban kíván tevékenységet folytatni. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság – miután tájékoztatta a tagállamokat – elismeri az olyan ellenőrző szervezetet, amely több tagállamban vagy az egész Unióban kíván tevékenységet folytatni.

(4)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok rendszeres időközönként ellenőrzéseket hajtanak végre, hogy megvizsgálják, a hatáskörrel rendelkező hatóságok illetékességi területén működő ellenőrző szervezetek továbbra is ellátják-e az (1) bekezdésben megállapított feladatokat, és teljesítik-e a (2) bekezdésben rögzített követelményeket.

(5)   Amennyiben egy hatáskörrel rendelkező hatóság megállapítja, hogy a Bizottság által elismert valamely ellenőrző szervezet vagy nem látja már el az (1) bekezdésben megállapított feladatokat, vagy már nem teljesíti a (2) bekezdésben rögzített követelményeket, haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot.

(6)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy a Bizottság visszavonhatják az elismerést, miután a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a Bizottság megállapította, hogy az ellenőrző szervezet már nem látja el az (1) bekezdésben megállapított feladatokat, vagy nem teljesíti a (2) bekezdésben rögzített követelményeket. A hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a Bizottság kizárólag az általa kibocsátott elismerést vonhatja vissza. Mielőtt a Bizottság visszavonná az elismerést, az érintett tagállamokat erről tájékoztatja. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot elismerés visszavonásáról.

(7)   Az ellenőrző szervezetek elismerésére és az elismerés visszavonására vonatkozó eljárási szabályok kiegészítése és – amennyiben a tapasztalatok azt megkövetelik – módosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, az EUMSz. 290. cikkének megfelelően. Az ilyen, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jár el.

Az e bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozásában a 13., 14. és15. cikkben meghatározott eljárásokat kell alkalmazni. E jogi aktusokat ...-ig (11) kell elfogadni.

(8)   A (4) bekezdésben említett ellenőrzések gyakoriságára és jellegére vonatkozó részletes szabályokat, amelyekre a szóban forgó bekezdés egységes végrehajtásának biztosításához van szükség, a 16. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. E szabályokat ...-ig (11) kell elfogadni.

8. cikk

Az ellenőrző szervezetek jegyzéke

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi az ellenőrző szervezetek jegyzékét, és honlapján is hozzáférhetővé teszi azt. A jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.

9. cikk

A piaci szereplők ellenőrzése

(1)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a piaci szereplők teljesítik-e a 4. és 5. cikkben meghatározott követelményeket.

(2)   A piaci szereplők minden szükséges segítséget megadnak, hogy megkönnyítsék az (1) bekezdésben említett ellenőrzések elvégzését.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellenőrzések nyomán hiányosságokat tárnak fel, a hatáskörrel rendelkező hatóságok a piaci szereplő által teendő korrekciós intézkedésekre vonatkozó értesítést adhatnak ki. Amennyiben a piaci szereplő elmulasztja e korrekciós intézkedések megtételét, az szankciókat vonhat maga után a 17. cikknek megfelelően.

10. cikk

Az ellenőrzések nyilvántartása

(1)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok nyilvántartást vezetnek a 9. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzésekről, feltüntetve különösen azok jellegét és eredményeit, valamint a 9. cikk (3) bekezdése szerinti korrekciós intézkedésekről szóló értesítéseket is. Valamennyi ellenőrzésről készült nyilvántartást legalább öt évig meg kell őrizni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információt bármely kérelmező számára hozzáférhetővé kell tenni, a 2003/4/EK irányelvnek megfelelően.

11. cikk

Együttműködés

(1)   E rendelet betartásának biztosítása érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok együttműködnek egymással és a harmadik országok közigazgatási hatóságaival, valamint a Bizottsággal.

(2)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok információcserét folytatnak a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaival és a Bizottsággal a 7. cikk (4) bekezdésében és a 9. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzések során feltárt súlyos hiányosságokra, valamint a 17. cikkel összhangban kiszabott szankciófajtákra vonatkozóan.

12. cikk

A melléklet módosításai

Az e rendelet végrehajtása során szerzett – különösen a 18. cikk (3) bekezdésében említett jelentéstétel révén azonosított – tapasztalatok , valamint a fa és fatermékek technikai jellemzőivel, végfelhasználóival és termelési folyamataival kapcsolatos fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el – az EUMSz. 290. cikkének megfelelően – a fa és fatermékek mellékletben meghatározott listájának módosítása és kiegészítése révén. Az ilyen jogi aktusok nem keletkeztethetnek aránytalan terhet a piaci szereplők számára. Az ilyen, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jár el.

Az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozásában a 13, 14. és 15. cikkben meghatározott eljárásokat kell alkalmazni.

13. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap az 5. cikk (3) bekezdésében, 7. cikk (7) bekezdésében és 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a felhatalmazás az ezen irányelv hatályba lépését követő ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb három hónappal az e rendelet alkalmazásának időpontját követő hároméves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a 14. cikkel összhangban a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 14. és 15. cikk határozza meg.

14. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja az 5. cikk (3) bekezdésében, 7. cikk (7) bekezdésében és 12. cikkben említett felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja arról a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

15. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő háromhónapos határidőn belül.

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az annak rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.

16. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot a 2173/2005/EK rendelet 11. cikke alapján létrehozott Erdészeti jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem (FLEGT) bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.

17. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a végrehajtásuk biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok e rendelkezésekről értesítik a Bizottságot, és haladéktalanul értesítik az e rendelkezéseket érintő bármely későbbi módosításról is.

18. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok e rendelet alkalmazásának időpontját követő minden második év április 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e rendeletnek az előző két évben történt alkalmazásáról.

(2)   E jelentések alapján a Bizottság jelentést készít, amelyet kétévente az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell benyújtani.

(3)   A Bizottság ...-ig (12), majd azt követően hatévente – a rendelet alkalmazásárról szóló jelentéstétel és az azzal kapcsolatos tapasztalatok alapján – felülvizsgálja a rendelet működését és hatékonyságát, különösen a kis- és középvállalkozásokat érintő közigazgatási következmények és a hatálya alá tartozó termékkör tekintetében. A jelentéseket – szükség esetén – megfelelő jogalkotási javaslatok kísérhetik.

19. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól/-től (13) kell alkalmazni. Az 5. cikk (2) bekezdését, a 6. cikk (1) bekezdését, a 7. cikk (7) bekezdését és a 7. cikk (8) bekezdését azonban e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődően kell alkalmazni.

20. cikk

Kihirdetés

Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 318., 2009.12.23., 88. o.

1

(2)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 22-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

4

(5)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

5

(6)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

8

(9)  E rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónap.

9

(10)  E rendelet hatálybalépésétől számított hat hónap.

10

(11)  E rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónap.

11

(12)  E rendelet hatályba lépésétől számított 36+30 hónappal.

12

(13)  E rendelet hatálybalépésétől számított 30 hónap.

13

---

MELLÉKLET

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúrában besorolt fa és fatermékek, amelyekre e rendelet alkalmazandó

| — | 4401 Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor, és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is, |
| --- | --- |

—

4401 Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor, és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is,

| — | 4403 Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is, |
| --- | --- |

—

4403 Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is,

| — | 4406 Vasúti vagy villamosvasúti talpfa, |
| --- | --- |

—

4406 Vasúti vagy villamosvasúti talpfa,

| — | 4407 Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is, |
| --- | --- |

—

4407 Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is,

| — | 4408 Furnérlap rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is), és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez, gyalulva, csiszolva, lapolva és végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban, |
| --- | --- |

—

4408 Furnérlap rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is), és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez, gyalulva, csiszolva, lapolva és végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban,

| — | 4409 Fa (beleértve az össze nem állított szalag és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is, |
| --- | --- |

—

4409 Fa (beleértve az össze nem állított szalag és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is,

| — | 4410 forgácslemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló tábla fából, gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal agglomerálva (tömörítve) is, |
| --- | --- |

—

4410 forgácslemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló tábla fából, gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal agglomerálva (tömörítve) is,

| — | 4411 Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is, |
| --- | --- |

—

4411 Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is,

| — | 4412 Rétegelt lemez, furnérozott panel és hasonló réteges faáru, |
| --- | --- |

—

4412 Rétegelt lemez, furnérozott panel és hasonló réteges faáru,

| — | 4413 00 00 Tömörített fa tömb, lap, szalag vagy profil alakban, |
| --- | --- |

—

4413 00 00 Tömörített fa tömb, lap, szalag vagy profil alakban,

| — | 4414 00 Festmény, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak fakerete, |
| --- | --- |

—

4414 00 Festmény, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak fakerete,

| — | 4415 Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólapkeret fából; koporsó,
  (Kizárólag valamely más, piaci forgalomba hozott termék megtámasztására, védelmére vagy szállítására csomagolóanyagként szolgáló nem csomagolóanyag.) |
| --- | --- |

—

4415 Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólapkeret fából; koporsó,

(Kizárólag valamely más, piaci forgalomba hozott termék megtámasztására, védelmére vagy szállítására csomagolóanyagként szolgáló nem csomagolóanyag.)

| — | 4416 00 00 Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is, |
| --- | --- |

—

4416 00 00 Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is,

| — | 4418 Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely, fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is, |
| --- | --- |

—

4418 Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely, fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is,

| — | A Kombinált Nómenklatúra 47. és 48. árucsoportjába tartozó papíripari rostanyag és papír, kivéve a bambuszból és visszanyert (hulladék és használt) papírból készült termékeket, |
| --- | --- |

—

A Kombinált Nómenklatúra 47. és 48. árucsoportjába tartozó papíripari rostanyag és papír, kivéve a bambuszból és visszanyert (hulladék és használt) papírból készült termékeket,

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 és 9403 90 30 Fabútor, |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 és 9403 90 30 Fabútor,

| — | 9406 00 20 Előre gyártott épületek. |
| --- | --- |

—

9406 00 20 Előre gyártott épületek.

---

(1)  1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2008. október 17-én benyújtotta a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatát. A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 192. cikkének (1) bekezdésén alapul. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2008. október 17-én benyújtotta a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatát. A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 192. cikkének (1) bekezdésén alapul.

| 2. | Az Európai Parlament első olvasatban 2009. április 22-án fogadta el az álláspontját (1). A Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. október 1-jén nyilvánított véleményt, a Régiók Bizottsága pedig jelezte, hogy nem szándékozik véleményt nyilvánítani. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament első olvasatban 2009. április 22-án fogadta el az álláspontját (1). A Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. október 1-jén nyilvánított véleményt, a Régiók Bizottsága pedig jelezte, hogy nem szándékozik véleményt nyilvánítani.

| 3. | A Tanács 2010. március 1-jén az EUMSz. 294. cikkének megfelelően elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját. |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2010. március 1-jén az EUMSz. 294. cikkének megfelelően elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉSEK

A rendelet célja, hogy minimálisra csökkentse az illegális kitermelésből származó fa belső piaci forgalmazásának a kockázatát. Az alapelv a kellő gondosság, és a rendelet elsődlegesen azzal a kérdéssel foglalkozik, amikor a fa és fatermékek első alkalommal jelennek meg a belső piacon. A Tanács megtartotta a Bizottság szisztematikus megközelítését. Ezért munkája középpontjában az állt, hogy kidolgozza a piaci szereplők proaktív magatartására vonatkozó jogi követelményeket.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASAT SORÁN KIALAKÍTOTT VÉLEMÉNYÉNEK ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

Az Európai Parlament (EP) 2009. április 22-én első olvasatban 75 módosítást fogadott el.

A Tanács első olvasatban kialakított álláspontja részben vagy szellemében több európai parlamenti módosítást magában foglal. Ezek közül a legfontosabbak, hogy különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a rendelet milyen hatással lesz a kis- és középvállalkozásokra (22., 29., 47. és 72. módosítás), hogy a rendelet hatályának ki kell terjednie az olyan fára és fatermékekre is, amelyekre kötelező fenntarthatósági kritériumok vonatkoznak (21. és 32. módosítás), valamint hogy a Bizottságnak kell elismernie a több tagállamban is működni szándékozó ellenőrző szervezeteket (51–56. módosítás).

Több más módosítást azonban a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja nem tükröz, mert a Tanács úgy vélte, hogy a szöveg formálódásának módja ezt szükségtelenné tette. A Tanács több olyan változtatást hajtott végre, amelyek a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépése következtében váltak szükségessé, különös tekintettel a komitológiai rendszer helyébe lépő jogi keretre. Mivel az EP a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt mintegy hét hónappal nyilvánított véleményt első olvasatban, a Tanács a komitológiával kapcsolatos módosításokat nem vette figyelembe, mert érdektelenné váltak.

A Tanács első olvasatban kialakított álláspontja több olyan változtatást is tartalmaz, amelyek nem szerepelnek az Európai Parlament első olvasatban kialakított álláspontjában. Az alábbiakban található pontok ismertetik a lényeges változásokat. Ezen túlmenően a szöveg pontosítása, illetve a rendelet egységességének biztosítása érdekében a szövegezés terén is sor került változtatásokra.

2.   Konkrét észrevételek

Fogalommeghatározások

Az eredeti javaslathoz képest az alábbi változtatásokra került sor:

| — | a „fa és fatermékek” fogalommeghatározása úgy módosult, hogy az újrahasznosított fatermékek – azaz az életciklusuk végéhez ért, egyébként hulladéknak minősülő fából vagy fatermékekből előállított fatermékek vagy azok részei – ne tartozzanak e rendelet hatálya alá, ugyanis a Tanács úgy vélte, hogy aránytalan terheket róna a piaci szereplőkre annak megkövetelése, hogy tájékozódjanak az újrahasznosított termékekben található fa eredetéről, |
| --- | --- |

—

a „fa és fatermékek” fogalommeghatározása úgy módosult, hogy az újrahasznosított fatermékek – azaz az életciklusuk végéhez ért, egyébként hulladéknak minősülő fából vagy fatermékekből előállított fatermékek vagy azok részei – ne tartozzanak e rendelet hatálya alá, ugyanis a Tanács úgy vélte, hogy aránytalan terheket róna a piaci szereplőkre annak megkövetelése, hogy tájékozódjanak az újrahasznosított termékekben található fa eredetéről,

| — | a Tanács törölte az olyan fa és fatermékek tekintetében javasolt kivételt, amelyekre a kötelező fenntarthatósági kritériumok vonatkoznak (21. és 32. módosítás), |
| --- | --- |

—

a Tanács törölte az olyan fa és fatermékek tekintetében javasolt kivételt, amelyekre a kötelező fenntarthatósági kritériumok vonatkoznak (21. és 32. módosítás),

| — | egyértelművé tették, hogy a már korábban forgalomba hozott fából vagy fatermékekből származó fatermékekre nem kell vonatkoznia a „fa és fatermékek” fogalommeghatározásának (34. módosítás), |
| --- | --- |

—

egyértelművé tették, hogy a már korábban forgalomba hozott fából vagy fatermékekből származó fatermékekre nem kell vonatkoznia a „fa és fatermékek” fogalommeghatározásának (34. módosítás),

| — | a Tanács pontosította a „piaci forgalomba bocsátás” fogalmának jelentését azzal a kiegészítéssel, hogy az kiterjed az összes értékesítési technikára, és hozzáfűzte, hogy az magában foglalja a távközlő eszköz útján történő forgalmazást is, |
| --- | --- |

—

a Tanács pontosította a „piaci forgalomba bocsátás” fogalmának jelentését azzal a kiegészítéssel, hogy az kiterjed az összes értékesítési technikára, és hozzáfűzte, hogy az magában foglalja a távközlő eszköz útján történő forgalmazást is,

| — | olyan esetekre, amikor egy országon belül regionális különbségek tapasztalhatók, bevezették az országon belüli kitermelési régió fogalmát, |
| --- | --- |

—

olyan esetekre, amikor egy országon belül regionális különbségek tapasztalhatók, bevezették az országon belüli kitermelési régió fogalmát,

| — | a „kitermelés szerinti ország” fogalommeghatározását kibővítették olyan módon, hogy ne csak országokra, hanem területekre is vonatkozzék, |
| --- | --- |

—

a „kitermelés szerinti ország” fogalommeghatározását kibővítették olyan módon, hogy ne csak országokra, hanem területekre is vonatkozzék,

| — | a Tanács törölte a „kockázatkezelés” és az „ellenőrző szervezet” fogalommeghatározását, mert úgy ítélte meg, hogy az érintett cikkek részletesebben ismertetik e fogalmakat. |
| --- | --- |

—

a Tanács törölte a „kockázatkezelés” és az „ellenőrző szervezet” fogalommeghatározását, mert úgy ítélte meg, hogy az érintett cikkek részletesebben ismertetik e fogalmakat.

Alkalmazandó jogszabályok

Az alkalmazandó jogszabályok fogalommeghatározása a rendelettervezet egyik kulcsproblémája, ugyanis a piaci szereplőknek tájékozódniuk kell majd arról, hogy a fa és fatermékek megfelelnek-e az alkalmazandó jogszabályoknak. A Tanács arra törekedett, hogy megtalálja a megfelelő egyensúlyt a jogi szabályozás területeinek kibővített listája, valamint az e területeket általánosságban felsoroló lista között. A bizottsági javaslatban szereplő fogalommeghatározást kiegészítette az erdészeti jogszabályokkal – beleértve a közvetlenül környezetvédelmi vonatkozású jogszabályokat –, valamint az erdészeti ágazatot érintő kereskedelmi és vámjogszabályokkal. A Tanács beillesztette a szövegbe a „harmadik felek törvényes használati jogát...”, amivel az EP által elfogadott megközelítéshez csatlakozik (38. módosítás – „...tulajdonhasználatot, az őslakos népek jogait...”). A munkaügyi és a közösségi jóléti jogszabályokra utaló EP-módosításokkal kapcsolatban azonban az volt a Tanács véleménye, hogy jogi és gyakorlati szempontból egyaránt gondot okozhatnak.

A kellő gondosság elvén alapuló rendszerek

A Tanács fontosnak tartotta, hogy tisztázza a rendelettervezet főbb elemeit. Ezért kidolgozta a kellő gondosság elvén alapuló rendszer három elemét: a bizonyos információhoz való hozzájutást, a kockázatértékelési eljárást és a kockázatcsökkentési eljárást. A 37. módosításban az EP is szükségesnek látta, hogy kiemeljen két elemet, a kockázatok azonosítását és minimálisra csökkentését.

A kockázatértékelési eljárások számára a Tanács négy kockázatértékelési kritériumot határozott meg, amelyek az EUMSz. 290. cikkének megfelelően kiegészíthetők.

Az 5. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában a Tanács arra törekedett, hogy különböző tényezők – mint például a termék összetett jellege és származása – alapján szigorúbb vagy enyhébb követelmények megállapításával megkülönböztesse a kockázatértékelési és kockázatcsökkentési eljárásokat, anélkül azonban, hogy kifejezetten megjelölné a különleges figyelmet igénylő helyzeteket (47. módosítás).

Az EP-től eltérően a Tanács nem terjesztette ki a kellő gondosság kötelezettségét azokra a piaci szereplőkre, akik nem első alkalommal hoznak forgalomba fát és faterméket a belső piacon (15., 17., 19., 20., 31., 33., 35., 41., 42., 43. és 50. módosítás). Úgy vélte, hogy ez indokolatlan terhet róna rájuk.

A Tanács bevezette annak lehetőségét, hogy a piaci szereplők három különböző, a kellő gondosság elvén alapuló rendszer közül válasszanak: a sajátjuk, valamely ellenőrző szervezet rendszere vagy egy harmadik fél rendszere.

Hatály

Az EP-hez hasonlóan a Tanács is törölte a Bizottság javaslatából azt a rendelkezést, amely szerint mentesítenék az olyan fát, amelyre kötelező fenntarthatósági kritériumok vonatkoznak (21. és 32. módosítás).

Melléklet

A Tanács a KN-kódszámok szerint átrendezte a mellékletben szereplő fatermékeket, és néhány termékkategóriával is kiegészítette a felsorolást. Megítélése szerint a jelenlegi szakaszban túl nagy terhet róna a piaci szereplőkre, ha még más kategóriákra is vonatkozna a rendelet. (74. és 75. módosítás).

Ellenőrző szervezetek

A Tanács osztotta az EP azon véleményét, hogy az egész Európai Unióban összehangolt előírásokra van szükség, és azt javasolta, hogy a Bizottság is ismerje el az ellenőrző szervezeteket. A Tanács megkülönböztette a csak egy, illetve a több tagállamban működni szándékozó ellenőrző szervezeteket. Egyetértett abban, hogy a Bizottságnak kell elismernie azokat a szervezeteket, amelyek több tagállamban is tevékenységet végeznek (51., 53., 54., 55. és 56. módosítás) (lásd még a 7. cikk (3) bekezdését). A kizárólag egy tagállamban működő ellenőrző szervezetek esetében azonban gyakorlatiasabbnak látszott, ha ezeket az érintett tagállam illetékes hatósága ismeri el. Az EP álláspontjához csatlakozva a Tanács lényegesnek tartotta, hogy az ellenőrző szervezetek az összeférhetetlenséget kerülve végezzék a tevékenységüket (51. módosítás) (lásd még a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontját). Nem tekintette azonban szükségesnek, hogy különbséget tegyen a magán- vagy állami ellenőrző szervezetek között (51. és 52. módosítás).

Szankciók

A Tanács mérlegelte a szankciók felsorolását (69. módosítás), de részletes vita után úgy határozott, hogy a Bizottság javaslatát tartja meg, amely az uniós jogszabályok elfogadott megfogalmazását alkalmazza. Több tagállam úgy ítélte meg, hogy a szankciók mértékének és jellegének megállapítása tagállami hatáskörbe tartozik. Emellett a szankciók felsorolása gyakorlati problémákat is felvet, például a lista kimerítő jellegét, valamint a jelenlegi szakaszban minden lehetséges törvénysértés meghatározását.

Tilalom

A Tanács megtartotta a Bizottság szisztematikus megközelítését. A piaci szereplőknek kellő gondossággal kell eljárniuk az illegális fakitermelésből származó fa és fatermékek piaci forgalomba bocsátásából eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében. A Tanács nem ért egyet az EP azon véleményével, hogy a törvényesség biztosítása érdekében tilalmat kellene bevezetni (17., 19., 31. 42. (a 3. cikk (1) bekezdésével kapcsolatban), 43., 50. és 71. módosítás). A Tanács úgy vélte, hogy a hatály ilyen mértékű kiterjesztése nincs összhangban a javaslat szellemével és ezért elfogadhatatlan.

Alkalmazás

A Tanács irreálisnak tartotta azt az álláspontot, hogy a rendeletet már egy évvel a hatálybalépését követően alkalmazni kelljen – bármennyire is célszerű volna (73. módosítás). Ezért, valamint annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a piaci szereplők számára az új helyzethez való alkalmazkodáshoz és a végrehajtó intézkedések elfogadásához, azt javasolta, hogy a rendelet alkalmazása 30 hónappal a hatálybalépése után kezdődjék.

A kis- és középvállalkozások/piaci szereplők helyzete

A Tanács az Európai Parlamenthez hasonlóan figyelembe vette a kis- és középvállalkozások/piaci szereplők sajátos helyzetét. Bevezette például az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjába az elhanyagolható kockázat fogalmát. A 12. cikk előírja, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, amelyek módosítják vagy kiegészítik a mellékletben felsorolt fákat és fatermékeket, nem idézhetnek elő aránytalan terhet a piaci szereplők számára. A jelentéstételről szóló 18. cikket a Tanács azzal egészítette ki, hogy a felülvizsgálatnak különösen ki kell térnie a kis- és középvállalkozásokra nehezedő adminisztratív követelményekre.

Preambulumbekezdések és a környezetvédelmi problémák említése (fenntartható erdőgazdálkodás)

Az EP jelentős számú új preambulumbekezdést alkotott, amelyek az erdei környezettel, a biológiai sokféleséggel, az erdei ökoszisztémákkal és a fenntartható erdőgazdálkodással foglalkoznak (2–8., 10., 11. és 14. módosítás). A Tanács véleménye szerint – mivel a rendelet központi kérdése a kellő gondosság elvén alapuló rendszer és a piaci szereplők magatartása, amelyek révén minimálisra csökkenhet az illegális kitermelésből származó fa és fatermékek piaci forgalmazásának kockázata – ezek a bekezdések szükségtelenek, annak ellenére, hogy célkitűzésük nagyon is indokolt. Ezenkívül a preambulumbekezdések feladata az, hogy indokolják a rendeletben foglalt rendelkezéseket, ebben az esetben azonban a preambulumbekezdések nem kapcsolódnak a rendelkező rész egyetlen bekezdéséhez sem.

Felülvizsgálat

A Tanács egyetértett az Európai Parlamenttel abban, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a rendeletet, és hogy a felülvizsgálatnak különösen ki kell térnie a kis- és középvállalkozásokra nehezedő adminisztratív követelményekre (72. módosítás).

3.   A Tanács által végrehajtott egyéb változtatások

A FLEGT és a CITES hatálya alá tartozó fatermékek helyzete

A FLEGT és a CITES hatálya alá tartozó fára és fatermékekre vonatkozó rendelkezés külön cikkbe került, mivel a rendelet a FLEGT- és CITES- engedélyeket a legális kitermelés elegendő bizonyítékának tekinti.

Az illetékes hatóságok közötti együttműködés

A Tanács véleménye szerint kizárólag súlyos hiányosságok esetén van szükség a 11. cikkben megállapított információcserére. Előírta viszont azt is, hogy a kiszabott szankciótípusokról információt kell cserélni.

Tárgy

A Tanács a rendeletben megállapított kötelességek céljának pontosítása érdekében kiegészítette a szöveget azzal, hogy annak célja az illegális fakitermelésből származó fa és az ilyen fából származó fatermékek forgalomba hozatala kockázatának minimálisra csökkentése.

A Lisszaboni Szerződés alapján szükséges változtatások

Mivel a Tanács véleménye szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően hatásköröket kell a Bizottságra ruházni, a szöveget három új cikkel egészítette ki, amelyek az 5. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (7) bekezdésében és a 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz szükségesek, továbbá egy új preambulumbekezdést is beillesztett. A Tanács hasonlóképpen módosította azokat a rendelkezéseket, amelyek a végrehajtó intézkedéseknek az EUMSz. 291. szerinti elfogadására vonatkoznak.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy az első olvasatban elfogadott álláspontja összhangban van a bizottsági javaslat alapvető célkitűzéseivel. Az álláspont olyan kiegyensúlyozott intézkedéscsomagot tartalmaz, amely hozzájárulhat az illegális fakitermelés elleni küzdelem céljának megvalósításához.

A Tanács várakozással tekint a rendeletről történő működőképes megállapodás érdekében az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalás elé.

---

(1)  8881/09.

---