# Europos Sąjungos C 105/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.105.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 105 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. balandžio 24d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.105.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 105

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. balandžio 24d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 105/01 | Euro kursas | 1 |
| 2010/C 105/02 | Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Italija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas – Valstybės pagalbos priemonė C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulčio elektrinės projektas (
  1
  ) | 2 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 105/01

Euro kursas

1

2010/C 105/02

Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Italija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas – Valstybės pagalbos priemonė C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulčio elektrinės projektas (
  1
  )

1

2

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 105/03 | Valstybės pagalba – Danija – Valstybės pagalba C 30/09 (ex N 328/08) – Atleidimas nuo mokesčio už cemento gamybos atliekas – Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 105/05 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 12 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 105/03

Valstybės pagalba – Danija – Valstybės pagalba C 30/09 (ex N 328/08) – Atleidimas nuo mokesčio už cemento gamybos atliekas – Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 105/05

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 24.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/1

---

Euro kursas (1)

2010 m. balandžio 23 d.

2010/C 105/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3311 |
| JPY | Japonijos jena | 125,11 |
| DKK | Danijos krona | 7,4422 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86730 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5910 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4355 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8765 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,405 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 264,45 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7077 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8823 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1240 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9763 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4464 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3337 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,3327 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8702 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,8260 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 475,95 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,9440 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,0881 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2588 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 993,66 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2439 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,006 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,8592 |
| THB | Tailando batas | 42,881 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,3447 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,2215 |
| INR | Indijos rupija | 59,2170 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3311

JPY

Japonijos jena

125,11

DKK

Danijos krona

7,4422

GBP

Svaras sterlingas

0,86730

SEK

Švedijos krona

9,5910

CHF

Šveicarijos frankas

1,4355

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8765

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,405

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

264,45

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7077

PLN

Lenkijos zlotas

3,8823

RON

Rumunijos lėja

4,1240

TRY

Turkijos lira

1,9763

AUD

Australijos doleris

1,4464

CAD

Kanados doleris

1,3337

HKD

Honkongo doleris

10,3327

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8702

SGD

Singapūro doleris

1,8260

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 475,95

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,9440

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,0881

HRK

Kroatijos kuna

7,2588

IDR

Indonezijos rupija

11 993,66

MYR

Malaizijos ringitas

4,2439

PHP

Filipinų pesas

59,006

RUB

Rusijos rublis

38,8592

THB

Tailando batas

42,881

BRL

Brazilijos realas

2,3447

MXN

Meksikos pesas

16,2215

INR

Indijos rupija

59,2170

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 24.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/2

---

SPRENDIMAS BAIGTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ VALSTYBEI NAREI ATŠAUKUS PRANEŠIMĄ

Valstybės pagalba – Italija

(Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 109 straipsniai)

Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas

Valstybės pagalbos priemonė C 36/08 (ex NN 33/08) – Sulčio elektrinės projektas

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 105/02

Komisija nusprendė baigti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalis) nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą 2008 m. liepos 16 d. (1) dėl pirmiau minėtos priemonės, kadangi Italija 2009 m. rugsėjo 30 d. atšaukė pranešimą.

---

(1)  OL C 240, 2008 9 19, p. 14.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 24.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/3

---

VALSTYBĖS PAGALBA – DANIJA

Valstybės pagalba C 30/09 (ex N 328/08)

Atleidimas nuo mokesčio už cemento gamybos atliekas

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 105/03

Toliau pateiktu 2009 m. spalio 28 d. originalo kalba parengtu raštu Komisija pranešė Danijai apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės. Komisija taip pat paragino Daniją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnio 1 dalį teikti pastabas dėl Komisijos ketinimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22961242

Gautos pastabos bus perduotos Danijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

INFORMATYVI SANTRAUKA

Priemonės aprašymas

Nuo 1987 m. Danijoje taikomas mokestis, kurio tikslas yra sumažinti atliekas, skatinti pakartotinį jų panaudojimą vietoje deginimo ir deginimą vietoje jų laikymo sąvartynuose. Priemonė, apie kurią pranešta, yra susijusi su atleidimu nuo atliekų mokesčio už atliekas, kurios susidaro įmonei pačiai gaminant cementą, t. y. žaliavinis mišinys, nesudegęs klinkeris, išmetamųjų dujų dulkės, išmestas cementas, išmestas klinkeris ir krosnių dulkės, kurios šalinamos įmonės gamybos vietoje. Minėtos atliekų frakcijos, atsirandančios gaminant cementą, nepriskiriamos pavojingoms atliekoms. Šiuo metu atliekos saugomos įmonės žemėje, iš kurios įmonė kasa cemento gamybai naudojamas kalkes, ir nesukelia ypatingos aplinkosaugos problemos. Siūlomo atleidimo nuo mokesčio tikslas yra kompensuoti padidėjusias sąnaudas, kurios atsiras cemento pramonėje 2010 m. įvedus mokestį už azoto oksido (NOX) išlakas ir tokiu būdu išvengti konkurencingumo ar rinkos dalies praradimo bei tuo pat metu sukurti poveikį aplinkai.

Pranešama, kad mokesčio atleidžiama laikotarpiui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2018 m. sausio 1 d. arba 10 metų nuo Komisijos patvirtinimo datos ir numatoma, kad dėl jo kasmet valstybė praras apie 10 mln. DKK. Danijos valdžios institucijoms žinoma tik viena įmonė, kuriai atleidimas nuo mokesčio bus naudingas – „Aalborg Protland A/S“.

Vertinimas

Komisija mano, kad siūlomas mokesčio sumažinimas cemento gamintojui Danijoje yra susijęs su valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

Priemonių suderinamumas įvertintas pagal Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių 4 skyrių (1).

Komisija mano, kad atleidimas nuo atliekų mokesčio turi bent jau netiesioginį poveikį aplinkos apsaugai, nes dėl jo Danija gali išlaikyti palyginti aukštą savo nacionalinio mokesčio lygį ir juo nepakenkiama bendram mokesčio tikslui. Taigi ši priemonė atitinka Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių 151 punktą.

Mokesčių lengvatų atveju, tokiu kaip aptariamas, Komisija taip pat turi įvertinti, ar priemonė yra būtina ir proporcinga. Šiuo atveju Komisijai kyla klausimas, ar atleidimas nuo atliekų mokesčio yra būtinas, nes reikia įrodyti, kad dėl mokesčio žymiai padidėja gamybos sąnaudos. Be to, Komisija abejoja, ar atleidimą nuo mokesčio galima laikyti proporcingu, nes naudos gavėjui neliks stimulo įgyvendinti atliekų mokesčio tikslus.

Atsižvelgdama į šias abejones, Komisija nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

RAŠTO TEKSTAS

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/11

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 105/04

| 1. | 2010 m. balandžio 19 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Eurovia SA“ (toliau – „Eurovia“, Prancūzija), priklausanti grupei „Vinci“ (toliau – „Vinci“, Prancūzija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonių „Tarmac International Holding BV“ ir „Tarmac Deutschland International GMBH“ (toliau kartu – „Tarmac“, Jungtinė Karalystė) keleto dalių kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. balandžio 19 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Eurovia SA“ (toliau – „Eurovia“, Prancūzija), priklausanti grupei „Vinci“ (toliau – „Vinci“, Prancūzija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonių „Tarmac International Holding BV“ ir „Tarmac Deutschland International GMBH“ (toliau kartu – „Tarmac“, Jungtinė Karalystė) keleto dalių kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Eurovia“: kelių, geležinkelių tiesimas bei priežiūra ir oro uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, asfalto ir užpildo gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Eurovia“: kelių, geležinkelių tiesimas bei priežiūra ir oro uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, asfalto ir užpildo gamyba ir pardavimas,

| — | „Tarmac“: užpildo gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„Tarmac“: užpildo gamyba ir pardavimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 24.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/12

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 105/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

Pakeitimo paraiška pagal 9 straipsnį

„LIMONE DI SORRENTO“

EB Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Keičiama specifikacijos antraštinė (-ės) dalis:

| — |  | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — |  | Produkto aprašymas |
| — |  | Geografinė vietovė |
| — |  | Kilmės įrodymas |
| — | | Gamybos būdas |
| — | | Ryšys su geografine vietove |
| — | | Ženklinimas etiketėmis |
| — | | Nacionaliniai reikalavimai |
| — | | Kita (nurodyti) |

—



Produkto pavadinimas

—



Produkto aprašymas

—



Geografinė vietovė

—



Kilmės įrodymas

—

Image

Gamybos būdas

—

Image

Ryšys su geografine vietove

—

Image

Ženklinimas etiketėmis

—

Image

Nacionaliniai reikalavimai

—

Image

Kita (nurodyti)

2.   Pakeitimo pobūdis:

| — | | Bendrojo dokumento ar santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — |  | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai |
| — |  | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — |  | Laikini specifikacijos pakeitimai dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—

Image

Bendrojo dokumento ar santraukos pakeitimas

—



Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai

—



Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—



Laikini specifikacijos pakeitimai dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimai:

3.1.   Gamybos būdas:

| — | Galiojančios produkto specifikacijos 4 straipsnio 3 dalyje pateiktame aprašyme keičiama informacija apie pinučius, po kuriais auginami „Limone di Sorrento“ citrinmedžiai, t. y. nors ir toliau labiausiai naudojami kaštainio medienos kuolai, tačiau leidžiama naudoti ir kitų medienos rūšių ar metalo lydinių kuolus, nes medžiaga, iš kurios jie pagaminti, produkto kokybei poveikio nedaro. |
| --- | --- |

—

Galiojančios produkto specifikacijos 4 straipsnio 3 dalyje pateiktame aprašyme keičiama informacija apie pinučius, po kuriais auginami „Limone di Sorrento“ citrinmedžiai, t. y. nors ir toliau labiausiai naudojami kaštainio medienos kuolai, tačiau leidžiama naudoti ir kitų medienos rūšių ar metalo lydinių kuolus, nes medžiaga, iš kurios jie pagaminti, produkto kokybei poveikio nedaro.

Kadangi iš galiojančioje produkto specifikacijoje pateiktos formuluotės negalima teigti, kad tradiciškai „Limone di Sorrento“ citrinmedžiai turi būti auginami po pinučiais, suformuotais virš kuolų arba kitų rūšių augalų šešėlyje, sakinys performuluotas, kad taptų aiškesnis.

| — | 4 straipsnio 5 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje pakeista citrinų derliaus nuėmimo pradžios data, kadangi pastaraisiais metais visame pasaulyje keičiantis klimatui, pasikeitė ir laikas, per kurį citrinos sunoksta. Šį pokytį siekiant įtraukti į specifikaciją, mėnesiu paankstinta citrinų derliaus nuėmimo pradžios data – vietoj specifikacijoje buvusios vasario 1 d. nurodyta sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

4 straipsnio 5 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje pakeista citrinų derliaus nuėmimo pradžios data, kadangi pastaraisiais metais visame pasaulyje keičiantis klimatui, pasikeitė ir laikas, per kurį citrinos sunoksta. Šį pokytį siekiant įtraukti į specifikaciją, mėnesiu paankstinta citrinų derliaus nuėmimo pradžios data – vietoj specifikacijoje buvusios vasario 1 d. nurodyta sausio 1 d.

| — | 4 straipsnio trečioje nuo galo dalyje pakeisti duomenys, kiek daugiausia citrinų galima gauti iš vieno hektaro. Kadangi nuo šios saugomos geografinės nuorodos pripažinimo tradiciniai auginimo metodai patobulėjo, taip pat padedant gamintojų grupės agronomams bei dėl pasikeitusių klimato sąlygų pastebėta, kad „Limone di Sorrento“ gamybos potencialas padidėjo. Be to, senus ar citrinų vėžio pažeistus medžius pakeitus naujais, jau vaisius vedančiais medžiais, taip pat vėl pradėjus naudoti organines trąšas, šiuo metu iš vieno medžio galima gauti gerokai daugiau citrinų, nors jų kokybė dėl to nepablogėja. |
| --- | --- |

—

4 straipsnio trečioje nuo galo dalyje pakeisti duomenys, kiek daugiausia citrinų galima gauti iš vieno hektaro. Kadangi nuo šios saugomos geografinės nuorodos pripažinimo tradiciniai auginimo metodai patobulėjo, taip pat padedant gamintojų grupės agronomams bei dėl pasikeitusių klimato sąlygų pastebėta, kad „Limone di Sorrento“ gamybos potencialas padidėjo. Be to, senus ar citrinų vėžio pažeistus medžius pakeitus naujais, jau vaisius vedančiais medžiais, taip pat vėl pradėjus naudoti organines trąšas, šiuo metu iš vieno medžio galima gauti gerokai daugiau citrinų, nors jų kokybė dėl to nepablogėja.

Dėl šių priežasčių specifikacijoje nurodytas didžiausias iš vieno hektaro galimas gauti citrinų kiekis pakeistas, atsižvelgiant į dabartines galimybes, ir padidintas nuo 35 tonų iki 45 tonų.

| — | 6 straipsnio paskutiniame punkte pakeista sulčių išeiga iš citrinos – ji sumažinta nuo 30 % iki 25 %. Atlikus mechaninio sulčių spaudimo išeigos kontrolę ir sureguliavus prietaisų spaudimą taip, kad spaudžiant kietųjų medžiagų pakliūtų kuo mažiau, ir sultys būtų kuo skaidresnės, nustatyta, kad kai kada išeiga būdavo mažesnė nei 30 %, tačiau didesnė nei 25 %. Dėl šių išvadų būtina atnaujinti galiojančioje specifikacijoje nurodytus šiuos duomenis. |
| --- | --- |

—

6 straipsnio paskutiniame punkte pakeista sulčių išeiga iš citrinos – ji sumažinta nuo 30 % iki 25 %. Atlikus mechaninio sulčių spaudimo išeigos kontrolę ir sureguliavus prietaisų spaudimą taip, kad spaudžiant kietųjų medžiagų pakliūtų kuo mažiau, ir sultys būtų kuo skaidresnės, nustatyta, kad kai kada išeiga būdavo mažesnė nei 30 %, tačiau didesnė nei 25 %. Dėl šių išvadų būtina atnaujinti galiojančioje specifikacijoje nurodytus šiuos duomenis.

3.2.   Ryšys su geografine vietove:

| — | Numatyta pakeisti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (OL C 77, 2000 3 17, p. 5) paskelbtos santraukos 4.6 punkto formuluotę. |
| --- | --- |

—

Numatyta pakeisti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (OL C 77, 2000 3 17, p. 5) paskelbtos santraukos 4.6 punkto formuluotę.

Keičiant formuluotę įtraukiami įvairūs duomenys apie tai, nuo kada „Limone di Sorrento“ atsirado Sorento pusiasalyje, ir apie šio augalo svarbą vietos gyventojams, taip pat išbraukiamos nuorodos į medienos, iš kurios gaminami pinučiai, rūšis.

Kadangi prašoma keisti gamybos būdo dalį, kuria leidžiama naudoti ne iš kaštainio medienos pagamintus pinučius ir kuolus, logiška išbraukti nuorodą į kaštainio medieną, kaip medžio rūšį, skirtą pinučiams gaminti. Šis pakeitimas grindžiamas tuo, kad nuo XIX amžiaus šioje vietovėje po pinučiais arba kitų aukštesnių augalų šešėlyje buvo auginami citrinmedžiai (taip siekta juos apsaugoti žiemą).

Nuoroda į kaštainio medienos kuolus tėra techninė ir istorinė informacija, susijusi su citrinmedžių auginimo metodu; ji visiškai neesminė aplinkos ir produkto ryšiui parodyti. Šiuo atveju pažymėtina, kad kraštovaizdį ir vietovę intuityviai keitė vietos ūkininkai, kurie pritaikydami įgytą patirtį iš geriausių tuometinių medžiagų kūrė ir statė struktūras, skirtas citrinmedžių giraitėms apsaugoti ir vaisiams tinkamai sunokinti. Ūkininkai kaštainio medieną rinkdavosi tik dėl jos techninių savybių, t. y. kadangi ši mediena kietesnė, lengviau apdirbama ir ilgiau negendanti nei alksnis, be to, paaiškėjo, kad ji labiau tinkama pinučiams gaminti. Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, akivaizdu, kad apie aplinkos ir „Limone di Sorrento“ ryšį liudija pinučiai patys savaime, nes jie visada buvo neatskiriama gamybos būdo dalis, kadangi jų tikslas – apsaugoti vaisius ir užtikrinti, kad šie palaipsniui sunoktų. Todėl pagrįsta teigti, kad nuorodos, iš kokios medienos gaminami kuolai, tėra istorinė informacija, nesusijusi su priežastiniu geografinės vietovės ir „Limone di Sorrento“ kokybės ryšiu.

Remiantis šiais argumentais, teigtina, kad naujas bendrojo dokumento 5.3 punkto išdėstymas atitinka reikalavimus, kuriais remiantis nuoroda buvo užregistruota.

3.3.   Ženklinimas etiketėmis:

| — | 7 straipsnio 1 dalyje patikslinti produkto pateikimo rinkai duomenys. Galiojančioje specifikacijoje nurodyta tik tai, kad produkcija pakuojama kietoje pakuotėje, nors pagal dabartinę vaisių ir daržovių pardavimo praktiką šie vaisiai pardavinėjami nepakuoti. |
| --- | --- |

—

7 straipsnio 1 dalyje patikslinti produkto pateikimo rinkai duomenys. Galiojančioje specifikacijoje nurodyta tik tai, kad produkcija pakuojama kietoje pakuotėje, nors pagal dabartinę vaisių ir daržovių pardavimo praktiką šie vaisiai pardavinėjami nepakuoti.

Norint įtraukti nuostatą, kuria leidžiama prekiauti nepakuotomis „Limone di Sorrento“ citrinomis, būtina reglamentuoti produkto ženklinimą etiketėmis, kad vartotojams būtų paprasta jas identifikuoti ir kad palengvėtų jų atsekamumas. Todėl naujojoje specifikacijos versijoje nustatyta, kad tuo atveju, kai SGN „Limone di Sorrento“ citrinos parduodamos nepakuotos, 80 % citrinų turi būti paženklintos etiketėmis.

| — | Tame pačiame 7 straipsnyje, kuriame minimi „antriniai produktai“, tam, kad ši dalis įgautų tikrąją prasmę ir nebūtų klaidingai aiškinama, reikėjo išbraukti žodžius „iš ingredientų“. Galiojančioje specifikacijoje iš tiesų saugoma „Limone di Sorrento“ nuoroda pateikiama perdirbtų produktų etiketėse, o ne nurodoma kaip vienas iš tokio produkto ingredientų, kaip galima būtų klaidingai suprasti iš šiuo metu galiojančios specifikacijos. |
| --- | --- |

—

Tame pačiame 7 straipsnyje, kuriame minimi „antriniai produktai“, tam, kad ši dalis įgautų tikrąją prasmę ir nebūtų klaidingai aiškinama, reikėjo išbraukti žodžius „iš ingredientų“. Galiojančioje specifikacijoje iš tiesų saugoma „Limone di Sorrento“ nuoroda pateikiama perdirbtų produktų etiketėse, o ne nurodoma kaip vienas iš tokio produkto ingredientų, kaip galima būtų klaidingai suprasti iš šiuo metu galiojančios specifikacijos.

Žodžiai „iš ingredientų“ galiojančioje produkto specifikacijoje atsirado tik dėl rengiant dokumentą įsivėlusios korektūros klaidos. O kitoje dalyje jau minima teisingai: „kontroliuojama, ar SGN „Limone di Sorrento“ teisingai naudojama ženklinti antriniams ir (arba) perdirbtiems produktams“.

| — | Iš prieš paskutinės 7 straipsnio dalies iš informacijos, kuri gali būti papildomai nurodoma SGN „Limone di Sorrento“ etiketėje, išbrauktas žodis „grupės“ (ital. consorzi), nes nacionaliniuose teisės aktuose dėl grupių, kurios rūpinasi geografinių nuorodų apsauga, konkrečiai, 1999 m. gruodžio 21 d. įstatyme Nr. 526/1999, nustatyta, kad vienos nuorodos apsauga gali rūpintis tik viena grupė. Kadangi pagal minėtą įstatymą viena grupė pripažinta atsakinga už nuorodos „Limone di Sorrento“ apsaugą, todėl jei etiketėse būtų nurodomos kitos grupės, tai prieštarautų nacionaliniams teisės aktams. |
| --- | --- |

—

Iš prieš paskutinės 7 straipsnio dalies iš informacijos, kuri gali būti papildomai nurodoma SGN „Limone di Sorrento“ etiketėje, išbrauktas žodis „grupės“ (ital. consorzi), nes nacionaliniuose teisės aktuose dėl grupių, kurios rūpinasi geografinių nuorodų apsauga, konkrečiai, 1999 m. gruodžio 21 d. įstatyme Nr. 526/1999, nustatyta, kad vienos nuorodos apsauga gali rūpintis tik viena grupė. Kadangi pagal minėtą įstatymą viena grupė pripažinta atsakinga už nuorodos „Limone di Sorrento“ apsaugą, todėl jei etiketėse būtų nurodomos kitos grupės, tai prieštarautų nacionaliniams teisės aktams.

| — | Galiausiai, tame pačiame 7 straipsnyje pateiktame grafiniame logotipo ženkle ir jo aprašyme žodis „Limoni“ (citrinos) pakeistas teisingu žodžiu „Limone“ (citrina), į registrą įtrauktu 2000 m. lapkričio 6 d. Reglamentu (EB) Nr. 2446/2000. Taip ištaisoma korektūros klaida, kadangi toje pačioje galiojančioje produkto specifikacijoje „Limoni di Sorrento“ minimas tik logotipo apraše, o likusiame tekste vartojama teisinga forma „Limone di Sorrento“. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, tame pačiame 7 straipsnyje pateiktame grafiniame logotipo ženkle ir jo aprašyme žodis „Limoni“ (citrinos) pakeistas teisingu žodžiu „Limone“ (citrina), į registrą įtrauktu 2000 m. lapkričio 6 d. Reglamentu (EB) Nr. 2446/2000. Taip ištaisoma korektūros klaida, kadangi toje pačioje galiojančioje produkto specifikacijoje „Limoni di Sorrento“ minimas tik logotipo apraše, o likusiame tekste vartojama teisinga forma „Limone di Sorrento“.

3.4.   Nacionaliniai reikalavimai:

| — | Iš specifikacijos 4 straipsnio antros ir penktos dalies išbraukti du sakiniai, kuriais regiono valdžios institucijoms automatiškai suteikta teisė keisti produkto specifikaciją. |
| --- | --- |

—

Iš specifikacijos 4 straipsnio antros ir penktos dalies išbraukti du sakiniai, kuriais regiono valdžios institucijoms automatiškai suteikta teisė keisti produkto specifikaciją.

Tiksliau, iš 4 straipsnio antrosios dalies išbrauktas sakinys, kuriuo už techninius aspektus atsakingoms regiono valdžios institucijoms suteikta teisė leisti naudoti kitokias nei specifikacijoje nurodytas „Limone di Sorrento“ auginimo sistemas.

Be to, iš to paties straipsnio penktos dalies išbrauktas sakinys, kuriuo Kampanijos regionui suteikiama teisė, atsižvelgiant į oro sąlygas, dekretu keisti datą, nuo kurios galima pradėti derliaus nuėmimą.

Šiuos du punktus iš galiojančios specifikacijos būtina išbraukti, nes jais teisė keisti specifikaciją neteisingai suteikta regionui, o ne Europos Komisijai.

| — | 5 straipsnio pirma dalis pakeista, o to paties straipsnio antra dalis išbraukta. Šiomis dviem dalimis Kampanijos regionui neteisingai suteiktos galios, priklausančios kontrolės įstaigai. Todėl 5 straipsnio pirmos dalies sakinys „registras, kurį tvarko ir atnaujina Kampanijos regionas, tiesiogiai [...] šiame straipsnyje“ pakeistas sakiniu „kontrolės įstaigos tvarkomas sąrašas“ (šiuo atveju ši įstaiga yra IS.ME.CERT). |
| --- | --- |

—

5 straipsnio pirma dalis pakeista, o to paties straipsnio antra dalis išbraukta. Šiomis dviem dalimis Kampanijos regionui neteisingai suteiktos galios, priklausančios kontrolės įstaigai. Todėl 5 straipsnio pirmos dalies sakinys „registras, kurį tvarko ir atnaujina Kampanijos regionas, tiesiogiai [...] šiame straipsnyje“ pakeistas sakiniu „kontrolės įstaigos tvarkomas sąrašas“ (šiuo atveju ši įstaiga yra IS.ME.CERT).

Todėl logiška kartu to paties straipsnio trečioje dalyje ir 7 straipsnio 4 punkte žodį „registras“ (ital. albo) pakeisti žodžiu „sąrašas“ (ital. elenco).

3.5.   Kita:

| — | Iš galiojančios specifikacijos išbrauktas 8 straipsnis, nes juo numatomos sankcijos „remiantis įstatymais“ už neteisėtą nuorodos naudojimą. Šis straipsnis išbrauktas, nes laikytinas pertekliniu. Akivaizdu, kad pažeidėjai bus nubausti, remiantis įstatymais. Šiuo atveju Dekretu Nr. 297/2004 nustatytos nuobaudų taikymo taisyklės pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2081/92, dabar – Reglamentą (EB) Nr. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Iš galiojančios specifikacijos išbrauktas 8 straipsnis, nes juo numatomos sankcijos „remiantis įstatymais“ už neteisėtą nuorodos naudojimą. Šis straipsnis išbrauktas, nes laikytinas pertekliniu. Akivaizdu, kad pažeidėjai bus nubausti, remiantis įstatymais. Šiuo atveju Dekretu Nr. 297/2004 nustatytos nuobaudų taikymo taisyklės pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2081/92, dabar – Reglamentą (EB) Nr. 510/2006.

Specifikacijos pakeitimus pasiūlė Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., kurios būstinė Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25, – grupė, turinti teisėtų interesų, kaip pagal įstatymą Nr. 525/1999 pripažinta grupė, sudaryta iš SGN „Limone di Sorrento“ augintojų, nuolat prižiūrima kontrolės įstaigos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„LIMONE DI SORRENTO“

EB Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Limone di Sorrento“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Italija

3.   Žemės ūkio produkto ar maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| 1.6 klasė. | Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai. |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai.

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

Pateikiamos rinkai SGN „Limone di Sorrento“ citrinos būna elipsės formos, simetriškos, su truputį atsikišusia kotelio skiltimi ir vidutinio dydžio citrinos pagrindu.

Citrina būna vidutinio dydžio ar didelė, sveria ne mažiau kaip 85 g. Mažiau nei 85 g sveriančias, tačiau kitus šiame punkte nurodytus reikalavimus atitinkančias, citrinas leidžiama naudoti perdirbimui.

Citrinos kotelis vidutinio storio ir ilgio, stipriai laikosi. Vaisius turi viršūnėlę, tačiau neturi griovelio ir liemenėlio likučių. Piestelės ašis apvali, vidutinė ir puspilnė.

Ne mažiau kaip 50 % SGN „Limone di Sorrento“ citrinų žievės paviršiaus geltona, žievė vidutinio storio (viršutinis apyvaisis ir vidurinis apyvaisis). Viršutiniame apyvaisyje yra daug eterinių aliejų, jo kvapas labai stiprus. Vaisiaus minkštimas šiaudų spalvos, vidutinės tekstūros, turi daug šiaudų spalvos sulčių (išeiga ne mažesnė kaip 25 %) ir rūgščių (ne mažiau kaip 3,5 g/100 ml).

3.3.   Žaliava (taikoma tik perdirbtiems produktams):

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

—

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

SGN „Limone di Sorrento“ citrinomis gali būti prekiaujama nepakuotomis, tačiau 80 % jų turi būti paženklintos lipdukais, arba specialioje, ne mažesnės kaip 0,5 kg ir ne didesnės kaip 15 kg talpos kietoje taroje iš augalinės kilmės medžiagų arba kitokių Bendrijos teisės aktais leidžiamų naudoti perdirbamų medžiagų.

Ant SGN ženklu ženklinamų pakuočių arba etiketėse, užklijuotose ant pakuočių, to paties dydžio spausdintinėmis aiškiomis ir įskaitomomis raidėmis privaloma užrašyti „Limone di Sorrento“ ir „Indicazione geografica protetta“ (arba jo santrumpą IGP), taip pat nurodyti augintojo ir pakuotojo pavardę arba įmonės pavadinimą ir adresą bei faktinį produkto kiekį pakuotėje, išreikštą pagal galiojančias taisykles.

Etiketėje taip pat pateikiamas grafinis nedviprasmiškas konkretaus logotipo meninės išraiškos simbolis, naudojamas ryšiui su saugoma geografine nuoroda pabrėžti. Grafiniame simbolyje vaizduojamos trys citrinos su lapeliais; dvi mažesniosios citrinos yra greta didžiosios. Didžiosios viduje vaizduojama Orento pakrantė iki Punta Scutolo pusiasalio. Kraštovaizdis žalios Pantone 360 CV spalvos, lapai žali Pantone 362 CV, dvi mažosios citrinos ir rėmelių su užrašu „Limone di Sorrento“ fonas geltonos Pantone process yellow spalvos, jūra žydra Pantone 284 CV, užrašas „Limone di Sorrento“ juodas.

Image

Antriniai produktai, gauti perdirbant šias citrinas, gali būti ženklinami geografine nuoroda „Sorrento“, jei jie atitinka šiuos reikalavimus:

| — | gaminant produktą naudojamos tik SGN „Limone di Sorrento“ citrinos, |
| --- | --- |

—

gaminant produktą naudojamos tik SGN „Limone di Sorrento“ citrinos,

| — | nurodomas tikslus naudotų SGN „Limone di Sorrento“ kiekio ir gauto gaminio kiekio santykis, |
| --- | --- |

—

nurodomas tikslus naudotų SGN „Limone di Sorrento“ kiekio ir gauto gaminio kiekio santykis,

| — | citrinos turi būti paruošiamos ir (arba) perdirbamos tik 4 punkte nurodytų komunų teritorijoje, |
| --- | --- |

—

citrinos turi būti paruošiamos ir (arba) perdirbamos tik 4 punkte nurodytų komunų teritorijoje,

| — | SGN „Limone di Sorrento“ naudojimas gali būti įrodytas pateikiant pirkimo iš registruotų augintojų kvitus ir pagal atitinkamus įrašus oficialiuose dokumentuose. |
| --- | --- |

—

SGN „Limone di Sorrento“ naudojimas gali būti įrodytas pateikiant pirkimo iš registruotų augintojų kvitus ir pagal atitinkamus įrašus oficialiuose dokumentuose.

Prie saugomos geografinės nuorodos „Limone di Sorrento“ pridėti bet kokį apibūdinamąjį žodį, išskyrus minėtuosius, įskaitant apibūdinančius žodžius „tipo“ (tipiškas), „gusto“ (skonis), „uso“ (vartojimas), „selezionato“ (rinktinis), „scelto“ (rūšinis), draudžiama.

Vis dėlto leidžiama naudoti nuorodas į įmones, pavadinimus, įmonių pavadinimus, privačius prekės ženklus, jei jos nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjų.

Šios nuorodos etiketėje gali būti, jei jų rašmenų aukštis ir plotis neviršija pusės saugomos geografinės nuorodos užrašo rašmenų aukščio ir pločio.

4.   Geografinės vietovės apibūdinimas:

SGN „Limone di Sorrento“ gamybos vietovė apima Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Angelo, Sorrento, Massa Lubrense, Capri ir Anacapri komunų teritoriją.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Sorento pusiasalis – siaura, į Tirėnų jūrą įsiterpianti žemės juosta, Neapolio įlanką skirianti nuo Salerno įlankos. Rytinė pusiasalio riba – Monte Faito e Sant’Angelo masyvas, per kurio centrą eina kalvų juosta su keliais aukštesniais iškyšuliais, pavyzdžiui Monte Comune ir Monte Vico Alvano.

Geologinė sankloda: klintines uolienas papildo pilkojo Soronto tufo klodai, esantys vadinamoje Piano di Sorrento – nuo Meta iki Sorento plytinčioje lygumoje. Kai kuriose vietovėse, pavyzdžiui, Massa Lubrense ir Sorente, taip pat randama smiltainio. Paviršius daugiausia sudarytas iš yrančių piroklastinių medžiagų sluoksnių (vulkanžemiai (andosols)). Dėl glūdinčių lapilių sluoksnių dirvožemiai gerai nusausinami.

Dėl vulkaninės dirvožemių kilmės pagerėja katijonų mainų geba, taip pat užtikrinamas pakankamas mineralų, pavyzdžiui, kalio, kalcio ir silicio, kiekis, būtinas kokybiškiems žemės ūkio produktams užauginti, ypač dideliam cukraus kiekiui pasiekti.

Vietos klimatui būdinga tai, kad lyja gausiai (apie 800 mm per metus), daugiausia rudenį ir pavasarį. Tad ši vietovė nėra sausringa ir citrusiniai vaisiai joje gali augti beveik nedrėkinami.

Žemiausia temperatūra žiemą retai nukrenta žemiau 0 °C, o vasarą dėl švelnaus jūros brizo paprastai nepakyla virš 30 °C.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Limone di Sorrento“ per vieną vegetacijos periodą žydi ir dera keletą kartų: galima suskaičiuoti iki penkių pagrindinių žydėjimų, o vaisiai biologiškai labai polimorfiški.

Vaisių forma, dydis, žievės storis, odelės plonumas ir sėklų skaičius labai skiriasi. Šie skirtumai kyla ne tik dėl skirtingo žydėjimų laiko, bet ir dauginimo vegetaciniu būdu skirtumų bei specifinių auginimo vietovės dirvožemio ir klimato sąlygų.

Vis dėlto, šie veiksniai nedaro poveikio tipinėms „Limone di Sorrento“ organoleptinėms (juslinėms) ir reologinėms savybėms, dėl kurių produktas pasižymi subalansuotu cukraus ir organinių rūgščių (citrinų ir obuolių rūgščių) santykiu. Dėl to, kad iš dirvožemio vaisiai įsisavina daug kalio, žievės aliejinės liaukos turi daug vertingų eterinių aliejų.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio ryšys:

Neginčytina, kad „Limone di Sorrento“ turi gerą vardą ne tik gamybos vietovėje, bet ir likusioje Italijos dalyje bei užsienyje, nes šis produktas yra neatskiriama Italijos kultūros ir istorijos dalis; tai veiksnys, kuris per tipinį apsaugos būdą – pinučius – formuoja kraštovaizdį.

Citrusiniai vaisiai Orento pusiasalyje auginami nuo labai senų laikų. Pompėjos archeologinių kasinėjimų vietoje rasti antikinėse romėnų mozaikose, datuojamose 79 mūsų eros metais, vaizduojami du gražūs citrinmedžiai buvo sulyginti su šiais laikais Sorento regione auginama „Limone di Sorrento“ veisle. XVIII amžiaus Sorento pusiasalio guašu pieštuose piešiniuose vaizduojami citrinmedžiai ir apelsinmedžiai kartu su riešutmedžiais, alyvmedžiais ir vynuogienojais. Jau tais laikais citrinas imta eksportuoti, daugiausia kitapus Atlanto.

Itin plačiai citrinmedžius imta auginti 1800 m., kai pradėtos naudoti medžiams apsaugoti skirtos tradicinės Sorento pavėsinės, būdingos tik šiam regionui.

XIX amžiuje Sorento citrinos tuopos dėžėse buvo eksportuojamos į Europą ir Ameriką (apie tai liudija gausūs to laikmečio pardavimo ir transportavimo dokumentai), jos buvo gerovės šaltinis ir sudarė sąlygas gausiai investuoti į turizmo sektoriaus plėtrą.

Tuo metu klasikiniai Sorento citrinmedžių sodai, kartais su apelsinmedžiais, tapo Sorento miesto įvaizdžio ir jo turistinio pasisekimo dalimi. XVIII amžiuje, didžiosios kelionės metu Gėtė mini ir giria Sorentą – „žemę, kurioje žydi citrinmedžiai“.

„Limone di Sorrento“ pardavimo kaina rinkoje visada buvo didesnė už kitose vietovėse užaugintų citrinų, o tai rodo, kad šis vaisius labai vertinamas už ypatingas savybes. Be to, dėl ypatingų aromatinių žievės savybių „Limone di Sorrento“ naudojamas tradiciniam likeriui „limoncello“ gaminti.

SGN „Limone di Sorrento“ citrinų kokybė itin gera dėl unikalių regiono dirvos ir klimato ypatybių, dėl apsaugos, kurią citrinmedžiams teikia pinučiai arba aukštesni medžiai ir jau daug šimtmečių vietos augintojų taikomos dauginimo vegetaciniu būdu atrankos. Visi šie veiksniai leido atsirasti vaisiui su daug eterinių aliejų turinčia žieve, pasižyminčiam subalansuotu cukraus ir organinių rūgščių santykiu, kuris vaisiui suteikia ypatingų organoleptinių savybių ir jį galima valgyti net nenaudojant cukraus.

Dėl auginimo metodų ir daugkartinio žydėjimo vaisiaus savybės išlieka ypatingos visą derliaus nuėmimo laikotarpį.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę užprotestavimo procedūrą, paskelbdamos saugomos geografinės nuorodos „Limone di Sorrento“ pakeitimų pasiūlymų paraišką 2007 m. balandžio 6 d.Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 81.

Visą produkto specifikacijos tekstą galite rasti interneto svetainėje

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  arba |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

arba

| — | tiesiogiai Žemės ūkio politikos, maisto ir miškininkystės ministerijos interneto svetainėje (http://www.politicheagricole.it), spausti rubriką Prodotti di Qualità (kairėje ekrano pusėje), paskui – Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]. |
| --- | --- |

—

tiesiogiai Žemės ūkio politikos, maisto ir miškininkystės ministerijos interneto svetainėje (http://www.politicheagricole.it), spausti rubriką Prodotti di Qualità (kairėje ekrano pusėje), paskui – Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006].

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---