# Den Europæiske Unions C 142/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.142.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 142 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang1. juni 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.142.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 142

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang1. juni 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2010/C 142/01 | Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2009-2012 | 1 |
| 2010/C 142/02 | Rådets udtalelse om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014 | 7 |
| 2010/C 142/03 | Rådets udtalelse om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012 | 13 |
| 2010/C 142/04 | Rådets udtalelse om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2012 | 19 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2010/C 142/01

Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

1

2010/C 142/02

Rådets udtalelse om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014

7

2010/C 142/03

Rådets udtalelse om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

13

2010/C 142/04

Rådets udtalelse om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

19

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 142/05 | Euroens vekselkurs | 25 |
| 2010/C 142/06 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 15. marts 2010 om et udkast til afgørelse i sag COMP/39.351 — Svenske Samkøringslinjer — Referent: Rumænien | 26 |
| 2010/C 142/07 | Høringskonsulentens endelige rapport — Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer | 27 |
| 2010/C 142/08 | Resumé af Kommissionens afgørelse af 14. april 2010 om en procedure i henhold til artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen (Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer) (
  1
  ) | 28 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 142/05

Euroens vekselkurs

25

2010/C 142/06

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 15. marts 2010 om et udkast til afgørelse i sag COMP/39.351 — Svenske Samkøringslinjer — Referent: Rumænien

26

2010/C 142/07

Høringskonsulentens endelige rapport — Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer

27

2010/C 142/08

Resumé af Kommissionens afgørelse af 14. april 2010 om en procedure i henhold til artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen (Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer) (
  1
  )

1

28

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Den Europæiske Investeringsbank |
| 2010/C 142/09 | Indkaldelse af forslag — Den Europæiske Investeringsbank foreslår tre nye EIBURS-sponsorater inden for EIB's rammeprogram for universitetsforskning | 30 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 142/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgninger om tilladelser til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Langlade-tilladelsen og Hermine-tilladelsen)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Sézanne-tilladelsen, den ene fremsendt af Concorde Energy LLC og den anden af Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Den Europæiske Investeringsbank

2010/C 142/09

Indkaldelse af forslag — Den Europæiske Investeringsbank foreslår tre nye EIBURS-sponsorater inden for EIB's rammeprogram for universitetsforskning

30

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 142/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgninger om tilladelser til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Langlade-tilladelsen og Hermine-tilladelsen)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgninger om tilladelser til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Langlade-tilladelsen og Hermine-tilladelsen)

1

35

2010/C 142/13

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Sézanne-tilladelsen, den ene fremsendt af Concorde Energy LLC og den anden af Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Sézanne-tilladelsen, den ene fremsendt af Concorde Energy LLC og den anden af Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/1

---

RÅDETS UDTALELSE

om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 142/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Ungarn, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Ungarn, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Ungarn befandt sig i en sårbar økonomisk situation, da finanskrisen brød ud i efteråret 2008. Den finanspolitiske kursændring i midten af 2006, som havde til formål at rette op på den eksisterende økonomiske situation og begrænse stigningen i den offentlige gæld, bidrog til at reducere budgetunderskuddet til 3,8 % af BNP i 2008 (sammenholdt med 9,3 % af BNP i 2006), men hele tilpasningen var ikke gennemført, da den globale finanskrise ramte landet. Desuden var andelen af gæld i fremmed valuta relativt høj.
  Det blev vanskeligere at opfylde bruttofinansieringsbehovet, hvilket afspejlede investorernes bekymring for budgetstillingens holdbarhed, landets høje udlandsgæld og faldet i den potentielle vækst. Alt i alt krævede disse faktorer en kraftigere økonomipolitisk reaktion, foranstaltninger til støtte for banksektoren og en betydelig udefrakommende støtte fra internationale institutioner på 20 mia. EUR, herunder 6,5 mia. EUR fra EU (hvoraf 5,5 mia. er blevet udbetalt). Siden sidste halvdel af marts 2009 har der igen som resultat af kraftige stabiliserings- og tilpasningsbestræbelser været adgang til markedsbaseret finansiering. På grund af en alvorlig afmatning på hjemmemarkedet i 2009 blev der registreret en markant forbedring i betalingsbalancens løbende poster, primært gennem handelsbalancen. Valutakursen har i det store og hele været stabil siden juli 2009, og centralbanken så sig i stand til at nedsætte den toneangivende rente med sammenlagt 375 basispoint i tiden mellem midten af 2009 og begyndelsen af 2010. På grund af de stramme finanspolitiske rammer og investorernes bekymringer har regeringen videreført den finanspolitiske konsolideringspolitik og kun vedtaget budgetneutrale foranstaltninger for at støtte det økonomiske opsving. En af de største udfordringer for Ungarn er således at fortsætte den finanspolitiske konsolidering for at få gælden tilbage på en faldende kurs og yderligere forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

(2)

Ungarn befandt sig i en sårbar økonomisk situation, da finanskrisen brød ud i efteråret 2008. Den finanspolitiske kursændring i midten af 2006, som havde til formål at rette op på den eksisterende økonomiske situation og begrænse stigningen i den offentlige gæld, bidrog til at reducere budgetunderskuddet til 3,8 % af BNP i 2008 (sammenholdt med 9,3 % af BNP i 2006), men hele tilpasningen var ikke gennemført, da den globale finanskrise ramte landet. Desuden var andelen af gæld i fremmed valuta relativt høj.

Det blev vanskeligere at opfylde bruttofinansieringsbehovet, hvilket afspejlede investorernes bekymring for budgetstillingens holdbarhed, landets høje udlandsgæld og faldet i den potentielle vækst. Alt i alt krævede disse faktorer en kraftigere økonomipolitisk reaktion, foranstaltninger til støtte for banksektoren og en betydelig udefrakommende støtte fra internationale institutioner på 20 mia. EUR, herunder 6,5 mia. EUR fra EU (hvoraf 5,5 mia. er blevet udbetalt). Siden sidste halvdel af marts 2009 har der igen som resultat af kraftige stabiliserings- og tilpasningsbestræbelser været adgang til markedsbaseret finansiering. På grund af en alvorlig afmatning på hjemmemarkedet i 2009 blev der registreret en markant forbedring i betalingsbalancens løbende poster, primært gennem handelsbalancen. Valutakursen har i det store og hele været stabil siden juli 2009, og centralbanken så sig i stand til at nedsætte den toneangivende rente med sammenlagt 375 basispoint i tiden mellem midten af 2009 og begyndelsen af 2010. På grund af de stramme finanspolitiske rammer og investorernes bekymringer har regeringen videreført den finanspolitiske konsolideringspolitik og kun vedtaget budgetneutrale foranstaltninger for at støtte det økonomiske opsving. En af de største udfordringer for Ungarn er således at fortsætte den finanspolitiske konsolidering for at få gælden tilbage på en faldende kurs og yderligere forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. For Ungarns vedkommende er det især vigtigt at gennemføre reformer, der øger arbejdskraftens deltagelse, og at genopbygge landets evne til at tiltrække udenlandske direkte investeringer. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. For Ungarns vedkommende er det især vigtigt at gennemføre reformer, der øger arbejdskraftens deltagelse, og at genopbygge landets evne til at tiltrække udenlandske direkte investeringer.

| (4) | Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet vil det reale BNP efter en afmatning på 6,7 % i 2009 falde med yderligere 0,3 % i 2010 for igen at vokse med 3,75 % i 2011 og 2012. Dette er en anelse mere optimistisk end Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009, ifølge hvilken den årlige vækst i BNP vil falde med 0,5 % i 2010 og stige med 3,1 % i 2011. I lyset af de seneste tal, herunder foreløbige tal for BNP på – 6,3 %, hvilket er bedre end forventet, forekommer prognosen for 2010 plausibel, mens scenariet fortsat er lidt optimistisk for de senere programår. Ifølge programmet forventes væksten primært at afhænge af opsvinget i nettoeksporten, mens det private forbrug vil gå tilbage med omkring 2,5 % i 2010, hvilket ifølge de seneste tal kan blive lidt mere. Generelt er prognoserne for hjemmemarkedets efterspørgsel plausible, mens de for import og investeringer forekommer at være for optimistiske. Alt i alt ser det makroøkonomiske scenario plausibelt ud i 2010 og lettere positivt i 2011 og 2012. Referencescenariet er baseret på en harmonisk konjunktursituation på arbejds- og produktmarkedet. Mere specifikt lægger det betydelige negative produktionsgab et pres på priserne i nedadgående retning, mens den store arbejdsløshed medfører lavere lønstigninger. Generelt ser inflationstallene i 2010 plausible ud, mens de ligger en anelse til den lave side for de efterfølgende år. Programmets scenario for makroøkonomien stemmer overens med de bagvedliggende valuta- og kursforventninger. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet vil det reale BNP efter en afmatning på 6,7 % i 2009 falde med yderligere 0,3 % i 2010 for igen at vokse med 3,75 % i 2011 og 2012. Dette er en anelse mere optimistisk end Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009, ifølge hvilken den årlige vækst i BNP vil falde med 0,5 % i 2010 og stige med 3,1 % i 2011. I lyset af de seneste tal, herunder foreløbige tal for BNP på – 6,3 %, hvilket er bedre end forventet, forekommer prognosen for 2010 plausibel, mens scenariet fortsat er lidt optimistisk for de senere programår. Ifølge programmet forventes væksten primært at afhænge af opsvinget i nettoeksporten, mens det private forbrug vil gå tilbage med omkring 2,5 % i 2010, hvilket ifølge de seneste tal kan blive lidt mere. Generelt er prognoserne for hjemmemarkedets efterspørgsel plausible, mens de for import og investeringer forekommer at være for optimistiske. Alt i alt ser det makroøkonomiske scenario plausibelt ud i 2010 og lettere positivt i 2011 og 2012. Referencescenariet er baseret på en harmonisk konjunktursituation på arbejds- og produktmarkedet. Mere specifikt lægger det betydelige negative produktionsgab et pres på priserne i nedadgående retning, mens den store arbejdsløshed medfører lavere lønstigninger. Generelt ser inflationstallene i 2010 plausible ud, mens de ligger en anelse til den lave side for de efterfølgende år. Programmets scenario for makroøkonomien stemmer overens med de bagvedliggende valuta- og kursforventninger.

| (5) | Ifølge programmet ansættes det samlede offentlige underskud til 3,9 % af BNP i 2009 i forhold til 3,8 % i 2008. Det globale underskud er generelt blevet stabiliseret trods den kraftige økonomiske forringelse i tilknytning til den globale økonomiske krise og dennes yderst negative budgetvirkninger. Dette er opnået med udgiftsnedskæringer, delvis af strukturel art, og især nedskæringer i de offentlige lønninger, pensioner og socialydelser. Der er derfor sket en betydelig forbedring af den strukturelle saldo på næsten 3 % af BNP. Desuden er der gennemført en stort set underskudsneutral omlægning af skatter og afgifter for at sætte skub i økonomiens konkurrenceevne ved at sænke skatten på arbejde og øge forbrugsafgifternes andel.
  I lyset af det høje offentlige gældsniveau og de stressede finansmarkeder har myndighederne kun kunnet støtte det økonomiske opsving med foranstaltninger uden budgetvirkning. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi er det planen under hensyntagen til den store offentlige gæld i forhold til BNP at forsætte den restriktive finanspolitiske kurs mellem 2009 og 2011 for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud inden 2011. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet ansættes det samlede offentlige underskud til 3,9 % af BNP i 2009 i forhold til 3,8 % i 2008. Det globale underskud er generelt blevet stabiliseret trods den kraftige økonomiske forringelse i tilknytning til den globale økonomiske krise og dennes yderst negative budgetvirkninger. Dette er opnået med udgiftsnedskæringer, delvis af strukturel art, og især nedskæringer i de offentlige lønninger, pensioner og socialydelser. Der er derfor sket en betydelig forbedring af den strukturelle saldo på næsten 3 % af BNP. Desuden er der gennemført en stort set underskudsneutral omlægning af skatter og afgifter for at sætte skub i økonomiens konkurrenceevne ved at sænke skatten på arbejde og øge forbrugsafgifternes andel.

I lyset af det høje offentlige gældsniveau og de stressede finansmarkeder har myndighederne kun kunnet støtte det økonomiske opsving med foranstaltninger uden budgetvirkning. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi er det planen under hensyntagen til den store offentlige gæld i forhold til BNP at forsætte den restriktive finanspolitiske kurs mellem 2009 og 2011 for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud inden 2011.

| (6) | Programmets budgetmål for 2010 er et underskud på 3,8 % af BNP i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab af 7. juli 2009 og med budgettet for 2010, der blev vedtaget den 30. november 2009. Ifølge programmet forventes indtægterne at blive stabiliseret i nominelle tal i 2010, hvilket er ensbetydende med både et fald i faste priser og en nedgang i indtægtskvoten (fra 45,9 % i 2009 til 45 % i 2010). Oven i det stadigt større negative produktionsgab forklarer vækstsammensætningen i tilknytning til nettoeksportens øgede vægt i økonomien og den samtidige nedgang i den nationale efterspørgsels andel i vid udstrækning nedgangen i indtægtskvoten. For at modvirke nedgangen i indtægtskvoten og samtidig forbedre den budgetmæssige balance sigter programmet mod et fald i udgiftskvoten (fra 49,8 % i 2009 til 48,8 % i 2010). Dette skal navnlig ske ved hjælp af strukturreformer og specifikke besparelsesforanstaltninger (herunder i forbindelse med pensionssystemet, sociale ydelser, offentlige lønninger og overførsler til lokale myndigheder samt det offentlige fjerntransportsystem) svarende til 2 % af BNP, som blev vedtaget i 2009 med budgetvirkning i 2010. Selv om disse foranstaltninger i alt overstiger 2 procentpoint af BNP i 2010, forventes det strukturelle underskud som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene ifølge den i fællesskab aftalte metode baseret på programdata at forbedres med under 1⁄4 procentpoint af BNP. Gennemførelsen af en betydelig del af besparelsesforanstaltningerne var nødvendig alene for at modvirke den bagvedliggende stigende tendens for visse udgifter. Desuden forventes indtægtskvoten at falde mere, end den ville, hvis der var anvendt standardelasticiteter, dels på grund af skatte- og afgiftsomlægningerne i 2010, som var underskudsforøgende, om end i begrænset omfang, dels forskudsopkøbet af tobaksbanderoler forud for afgiftsstigningen fra og med 2010. |
| --- | --- |

(6)

Programmets budgetmål for 2010 er et underskud på 3,8 % af BNP i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab af 7. juli 2009 og med budgettet for 2010, der blev vedtaget den 30. november 2009. Ifølge programmet forventes indtægterne at blive stabiliseret i nominelle tal i 2010, hvilket er ensbetydende med både et fald i faste priser og en nedgang i indtægtskvoten (fra 45,9 % i 2009 til 45 % i 2010). Oven i det stadigt større negative produktionsgab forklarer vækstsammensætningen i tilknytning til nettoeksportens øgede vægt i økonomien og den samtidige nedgang i den nationale efterspørgsels andel i vid udstrækning nedgangen i indtægtskvoten. For at modvirke nedgangen i indtægtskvoten og samtidig forbedre den budgetmæssige balance sigter programmet mod et fald i udgiftskvoten (fra 49,8 % i 2009 til 48,8 % i 2010). Dette skal navnlig ske ved hjælp af strukturreformer og specifikke besparelsesforanstaltninger (herunder i forbindelse med pensionssystemet, sociale ydelser, offentlige lønninger og overførsler til lokale myndigheder samt det offentlige fjerntransportsystem) svarende til 2 % af BNP, som blev vedtaget i 2009 med budgetvirkning i 2010. Selv om disse foranstaltninger i alt overstiger 2 procentpoint af BNP i 2010, forventes det strukturelle underskud som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene ifølge den i fællesskab aftalte metode baseret på programdata at forbedres med under 1⁄4 procentpoint af BNP. Gennemførelsen af en betydelig del af besparelsesforanstaltningerne var nødvendig alene for at modvirke den bagvedliggende stigende tendens for visse udgifter. Desuden forventes indtægtskvoten at falde mere, end den ville, hvis der var anvendt standardelasticiteter, dels på grund af skatte- og afgiftsomlægningerne i 2010, som var underskudsforøgende, om end i begrænset omfang, dels forskudsopkøbet af tobaksbanderoler forud for afgiftsstigningen fra og med 2010.

| (7) | Hovedformålet med programmets mellemlangsigtede strategi er at reducere det samlede offentlige underskud fra 3,8 % af BNP i 2010 til under 3 % i 2011 (2,8 %) og så yderligere til 2,5 % i 2012. Underskudsmålene for 2011 og 2012 resulterer i et genberegnet strukturelt underskud på henholdsvis 1,5 % og 2,5 % af BNP. Det betyder, at en strukturel forbedring på omkring 3 procentpoint af BNP i 2009 forventes at blive fulgt af en forbedring af BNP på 0,1 % i perioden 2010-2011 (sammenlignet med en forringelse af BNP på næsten 1 % ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009). I 2012 forventedes den strukturelle saldo endog at blive forringet med 1 % af BNP. For 2011 forventes indtægtskvoten trods det økonomiske opsving at falde yderligere på baggrund af i) nettoeksportens øgede vægt, som gør afgiftsprovenuet af væksten mindre, ii) den forsinkede virkning af den økonomiske afmatning og iii) vedtagelsen i 2009 af en reduktion af det samlede skattetryk i tilknytning til den personlige indkomstskat fra 2011. Den fremskyndede udnyttelse af EU-midlerne modsvares sandsynligvis kun delvist af denne udvikling, hvilket betyder en samlet nedgang i indtægtskvoten på 0,8 % af BNP. I konvergensprogrammet opregnes en række mulige foranstaltninger på udgiftssiden, som ville mere end opveje nedgangen i indtægtskvoten og resultere i et underskud på 2,8 % af BNP. Det drejer sig især om en yderligere reallønsnedgang i den offentlige sektor, et øget fald i de sociale ydelser i faste tal og streng disciplin i styringen af budgetkapitlerne. Størstedelen af disse foranstaltninger er dog ikke beskrevet i detaljer. Den mellemfristede målsætning (MTO) er en strukturel saldo på – 1,5 % af BNP, hvilket i lyset af de seneste prognoser og gældsniveauer afspejler målsætningerne i pagten. Programmet sigter mod at overholde MTO i 2011, hvilket forventes at blive nået allerede i 2010 og opretholdt i 2011 ifølge den strukturelle saldo, som Kommissionens tjenestegrene har genberegnet efter den i fællesskab aftalte metode, og i betragtning af det betydelige outputgab, der forventes i 2010 og 2011. Yderligere konsolideringsbestræbelser vil dog være nødvendige for at opretholde MTO'en i 2011 og hindre en strukturel forringelse i 2012. De foranstaltninger, der skal bidrage til at nå 2012-målet, bør desuden specificeres bedre. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med programmets mellemlangsigtede strategi er at reducere det samlede offentlige underskud fra 3,8 % af BNP i 2010 til under 3 % i 2011 (2,8 %) og så yderligere til 2,5 % i 2012. Underskudsmålene for 2011 og 2012 resulterer i et genberegnet strukturelt underskud på henholdsvis 1,5 % og 2,5 % af BNP. Det betyder, at en strukturel forbedring på omkring 3 procentpoint af BNP i 2009 forventes at blive fulgt af en forbedring af BNP på 0,1 % i perioden 2010-2011 (sammenlignet med en forringelse af BNP på næsten 1 % ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009). I 2012 forventedes den strukturelle saldo endog at blive forringet med 1 % af BNP. For 2011 forventes indtægtskvoten trods det økonomiske opsving at falde yderligere på baggrund af i) nettoeksportens øgede vægt, som gør afgiftsprovenuet af væksten mindre, ii) den forsinkede virkning af den økonomiske afmatning og iii) vedtagelsen i 2009 af en reduktion af det samlede skattetryk i tilknytning til den personlige indkomstskat fra 2011. Den fremskyndede udnyttelse af EU-midlerne modsvares sandsynligvis kun delvist af denne udvikling, hvilket betyder en samlet nedgang i indtægtskvoten på 0,8 % af BNP. I konvergensprogrammet opregnes en række mulige foranstaltninger på udgiftssiden, som ville mere end opveje nedgangen i indtægtskvoten og resultere i et underskud på 2,8 % af BNP. Det drejer sig især om en yderligere reallønsnedgang i den offentlige sektor, et øget fald i de sociale ydelser i faste tal og streng disciplin i styringen af budgetkapitlerne. Størstedelen af disse foranstaltninger er dog ikke beskrevet i detaljer. Den mellemfristede målsætning (MTO) er en strukturel saldo på – 1,5 % af BNP, hvilket i lyset af de seneste prognoser og gældsniveauer afspejler målsætningerne i pagten. Programmet sigter mod at overholde MTO i 2011, hvilket forventes at blive nået allerede i 2010 og opretholdt i 2011 ifølge den strukturelle saldo, som Kommissionens tjenestegrene har genberegnet efter den i fællesskab aftalte metode, og i betragtning af det betydelige outputgab, der forventes i 2010 og 2011. Yderligere konsolideringsbestræbelser vil dog være nødvendige for at opretholde MTO'en i 2011 og hindre en strukturel forringelse i 2012. De foranstaltninger, der skal bidrage til at nå 2012-målet, bør desuden specificeres bedre.

| (8) | De budgetmæssige resultater kan vise sig at blive værre end forventet. I 2010 kan indtægterne vise sig at blive lavere end forventet, nemlig med 1⁄4 % af BNP, især da der på grund af programmets tidligere skæringsdato ikke er taget hensyn til forfatningsdomstolens beslutning om at tilbagekalde den generelle værdibaserede ejendomsskat, som parlamentet har vedtaget. På udgiftssiden forventes der visse overskridelser på grund af omkostninger i tilknytning til gennationaliseringen af luftfartsselskabet MALEV og det forhold, at den planlagte reduktion af støtten til fjerntransportsystemet ikke understøttes af strukturelle foranstaltninger. Ifølge programmet forventes der også yderligere besparelser på budgetkapitelniveau på grund af det nyligt indførte finanssystem, men dette er ikke sikret, da det ikke understøttes af specifikke foranstaltninger. Endelig mangler engangsindtægten på 1⁄4 % af BNP i 2010 fra overflytningen af berettigede ansatte og pensionister fra den private søjle til det offentlige pensionssystem stadig at blive bekræftet som led i anmeldelsesproceduren. På den anden side er der budgetreserver på omkring 1⁄2 % af BNP, som kan fastfryses, og nedskæringer i uforudsete udgifter på 0,2 % af BNP, som kan foretages for at udligne en udvikling i negativ retning. Vedrørende 2011 og 2012 kan der forventes overskridelser i forhold til programmet på både indtægts- og udgiftssiden oven i basiseffekterne, herunder fra ophævelsen af ejendomsskatten. Tidspunktet for det økonomiske opsving og andelen af udgifterne til privat konsum i 2011 og derefter ifølge programmet er en anelse mere optimistiske end i Kommissionens tjenestegrenes prognose, hvilket vil sige, at skatteindtægterne i programmet kan være ansat for højt. For udgifternes vedkommende understøttes størstedelen af besparelsesforanstaltningerne i programmet, som skal danne modvægt til den fortsatte nedgang i indtægtskvoten, endnu ikke af konkrete beslutninger. Desuden tager programmet ikke hensyn til centralbankens tab, som forventes at øge underskuddet med 0,1-0,2 % af BNP i 2011 og 0,3-0,4 % i 2012 på grundlag af de nuværende skøn.
  Endelig kan udgifterne blive højere på grund af de statsejede selskabers tab. Samtidig udgør budgetreserverne til udligning af budgetoverskridelser kun omkring 0,2 % af BNP i 2011 og 0,4 % i 2012 sammenholdt med 0,8 % i 2010. Selvom målsætningerne for budgetunderskuddet er blevet nået i de seneste år, er risiciene i tilknytning til erfaringerne fra Ungarn i bedste fald neutrale i lyset af de store overskridelser i de senere år. Der er derfor en stor risiko for, at underskuddet bliver værre end planlagt i programmet. |
| --- | --- |

(8)

De budgetmæssige resultater kan vise sig at blive værre end forventet. I 2010 kan indtægterne vise sig at blive lavere end forventet, nemlig med 1⁄4 % af BNP, især da der på grund af programmets tidligere skæringsdato ikke er taget hensyn til forfatningsdomstolens beslutning om at tilbagekalde den generelle værdibaserede ejendomsskat, som parlamentet har vedtaget. På udgiftssiden forventes der visse overskridelser på grund af omkostninger i tilknytning til gennationaliseringen af luftfartsselskabet MALEV og det forhold, at den planlagte reduktion af støtten til fjerntransportsystemet ikke understøttes af strukturelle foranstaltninger. Ifølge programmet forventes der også yderligere besparelser på budgetkapitelniveau på grund af det nyligt indførte finanssystem, men dette er ikke sikret, da det ikke understøttes af specifikke foranstaltninger. Endelig mangler engangsindtægten på 1⁄4 % af BNP i 2010 fra overflytningen af berettigede ansatte og pensionister fra den private søjle til det offentlige pensionssystem stadig at blive bekræftet som led i anmeldelsesproceduren. På den anden side er der budgetreserver på omkring 1⁄2 % af BNP, som kan fastfryses, og nedskæringer i uforudsete udgifter på 0,2 % af BNP, som kan foretages for at udligne en udvikling i negativ retning. Vedrørende 2011 og 2012 kan der forventes overskridelser i forhold til programmet på både indtægts- og udgiftssiden oven i basiseffekterne, herunder fra ophævelsen af ejendomsskatten. Tidspunktet for det økonomiske opsving og andelen af udgifterne til privat konsum i 2011 og derefter ifølge programmet er en anelse mere optimistiske end i Kommissionens tjenestegrenes prognose, hvilket vil sige, at skatteindtægterne i programmet kan være ansat for højt. For udgifternes vedkommende understøttes størstedelen af besparelsesforanstaltningerne i programmet, som skal danne modvægt til den fortsatte nedgang i indtægtskvoten, endnu ikke af konkrete beslutninger. Desuden tager programmet ikke hensyn til centralbankens tab, som forventes at øge underskuddet med 0,1-0,2 % af BNP i 2011 og 0,3-0,4 % i 2012 på grundlag af de nuværende skøn.

Endelig kan udgifterne blive højere på grund af de statsejede selskabers tab. Samtidig udgør budgetreserverne til udligning af budgetoverskridelser kun omkring 0,2 % af BNP i 2011 og 0,4 % i 2012 sammenholdt med 0,8 % i 2010. Selvom målsætningerne for budgetunderskuddet er blevet nået i de seneste år, er risiciene i tilknytning til erfaringerne fra Ungarn i bedste fald neutrale i lyset af de store overskridelser i de senere år. Der er derfor en stor risiko for, at underskuddet bliver værre end planlagt i programmet.

| (9) | Den offentlige bruttogæld anslås til 78 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra ca. 73 % året før. Denne stigning forklares med det offentlige underskud og den negative nominelle BNP-vækst. Ifølge programmet forventes gældskvoten fortsat at ligge over referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten i hele programperioden. Der forventes en yderligere stigning til 79 % af BNP i 2010, indtil den begynder at falde til 77 % og 731⁄2 % i henholdsvis 2011 og 2012. Den forventede forbedring i den makroøkonomiske situation og betalingen af afdrag på den internationale økonomiske bistand, der indledes i 2011, er de vigtigste faktorer bag denne positive udvikling. I lyset af de negative risici for budgetmålene og de mulige stock-flow-tilpasninger kan gældskvoten udvikle sig meget mindre gunstigt end forventet i programmet, især fra 2011. Fra 2010 og derefter falder gældskvoten i tilstrækkelig grad ned mod referenceværdien. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld anslås til 78 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra ca. 73 % året før. Denne stigning forklares med det offentlige underskud og den negative nominelle BNP-vækst. Ifølge programmet forventes gældskvoten fortsat at ligge over referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten i hele programperioden. Der forventes en yderligere stigning til 79 % af BNP i 2010, indtil den begynder at falde til 77 % og 731⁄2 % i henholdsvis 2011 og 2012. Den forventede forbedring i den makroøkonomiske situation og betalingen af afdrag på den internationale økonomiske bistand, der indledes i 2011, er de vigtigste faktorer bag denne positive udvikling. I lyset af de negative risici for budgetmålene og de mulige stock-flow-tilpasninger kan gældskvoten udvikle sig meget mindre gunstigt end forventet i programmet, især fra 2011. Fra 2010 og derefter falder gældskvoten i tilstrækkelig grad ned mod referenceværdien.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, ifølge hvilken BNP-væksten kun gradvist når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, viser, at budgetudviklingen ifølge programmet umiddelbart vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, ifølge hvilken BNP-væksten kun gradvist når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, viser, at budgetudviklingen ifølge programmet umiddelbart vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten i 2020.

| (11) | Pensionsreformerne fra 2009 anslås at mindske stigningen i de fremtidige aldersrelaterede udgifter, som efter denne reform forventes at ligge langt under EU-gennemsnittet. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet blev forbedret i forhold til udgangssituationen i det foregående program. Den budgetmæssige virkning af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet er i vid udstrækning blevet mindsket. Store primære overskud på mellemlang sigt og en konsekvent gennemførelse af pensionsreformen som forudsat i programmet vil mindske risiciene for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (2) fra 2009 blev vurderet til at være mellemhøje. Efter at Udvalget for Økonomisk Politik i februar 2010 godkendte de prognoser, der bygger på pensionsreformen i 2009, viser de opdaterede holdbarhedsberegninger, at holdbarhedsrisikoen er lav. |
| --- | --- |

(11)

Pensionsreformerne fra 2009 anslås at mindske stigningen i de fremtidige aldersrelaterede udgifter, som efter denne reform forventes at ligge langt under EU-gennemsnittet. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet blev forbedret i forhold til udgangssituationen i det foregående program. Den budgetmæssige virkning af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet er i vid udstrækning blevet mindsket. Store primære overskud på mellemlang sigt og en konsekvent gennemførelse af pensionsreformen som forudsat i programmet vil mindske risiciene for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (2) fra 2009 blev vurderet til at være mellemhøje. Efter at Udvalget for Økonomisk Politik i februar 2010 godkendte de prognoser, der bygger på pensionsreformen i 2009, viser de opdaterede holdbarhedsberegninger, at holdbarhedsrisikoen er lav.

| (12) | Hvad angår de offentlige finansers institutionelle kendetegn er en af de vigtigste nylige udviklinger gennemførelsen af de nye finanspolitiske rammer, som er baseret på loven om fiskal ansvarlighed og ændringen af loven fra november 2008. Generelt forventes de nye finanspolitiske rammer at bidrage til at forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og holdbarhed. Loven om fiskal ansvarlighed indeholder en generel regel om, at fastlæggelsen af den fremtidige primære saldo på mellemlang sigt skal være baseret på den reelle gæld. Der er på grundlag af loven om fiskal ansvarlighed nedsat et uvildigt fiskalt råd, som har indledt sit arbejde. 2010-budgettet er allerede udarbejdet og er generelt på linje med de finanspolitiske rammer, mens 2011-budgettet skal være i fuldstændig overensstemmelse med alle elementer i de finanspolitiske rammer. Vedrørende budgetrammen er en anden central udvikling parlamentets vedtagelse i december 2008 af loven om budgetinstitutionernes retlige status og finansielle forvaltning. Den nye lovgivning supplerer de eksisterende regler med en række nye elementer, herunder detaljerede regler for drift og finansiel forvaltning for de forskellige budgetinstitutioner og fælles rammer for brug af både ungarske og europæiske midler. Det er dog for tidligt på nuværende tidspunkt at vurdere, om de nye rammer har været effektive i henseende til at forbedre budgetgennemførelsen og sikre en sund finanspolitik. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de offentlige finansers institutionelle kendetegn er en af de vigtigste nylige udviklinger gennemførelsen af de nye finanspolitiske rammer, som er baseret på loven om fiskal ansvarlighed og ændringen af loven fra november 2008. Generelt forventes de nye finanspolitiske rammer at bidrage til at forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og holdbarhed. Loven om fiskal ansvarlighed indeholder en generel regel om, at fastlæggelsen af den fremtidige primære saldo på mellemlang sigt skal være baseret på den reelle gæld. Der er på grundlag af loven om fiskal ansvarlighed nedsat et uvildigt fiskalt råd, som har indledt sit arbejde. 2010-budgettet er allerede udarbejdet og er generelt på linje med de finanspolitiske rammer, mens 2011-budgettet skal være i fuldstændig overensstemmelse med alle elementer i de finanspolitiske rammer. Vedrørende budgetrammen er en anden central udvikling parlamentets vedtagelse i december 2008 af loven om budgetinstitutionernes retlige status og finansielle forvaltning. Den nye lovgivning supplerer de eksisterende regler med en række nye elementer, herunder detaljerede regler for drift og finansiel forvaltning for de forskellige budgetinstitutioner og fælles rammer for brug af både ungarske og europæiske midler. Det er dog for tidligt på nuværende tidspunkt at vurdere, om de nye rammer har været effektive i henseende til at forbedre budgetgennemførelsen og sikre en sund finanspolitik.

| (13) | Ungarn er karakteriseret ved et højt skattetryk kombineret med et højt offentligt udgiftsniveau. Regeringen har truffet adskillige foranstaltninger for at gennemføre en bred reform af skattesystemet på en budgetmæssigt neutral måde og dermed sætte skub i økonomiens konkurrenceevne ved at flytte skattetrykket fra arbejde til forbrugsafgifter. Forfatningsdomstolens seneste afgørelse og de planlagte indkomstskattenedsættelser i 2011 er ensbetydende med indtægtstab, som endnu ikke er blevet dækket gennem foranstaltninger, selvom muligheden for ændringsforslag til ejendomsskatten heller ikke kan afvises. På udgiftssiden steg de primære udgifter hurtigere end den nominelle BNP-vækst i perioden 2000-2009. En stor udfordring i forbindelse med at nedsætte de offentlige udgifter er den forventede stigning i de offentlige udgifter på grund af befolkningens aldring. Reformerne af pensionssystemet, især i maj 2009, skulle bidrage til en mindre kraftig stigning i pensionsomkostningerne og også til at styrke udbuddet af arbejdskraft og dermed støtte den potentielle vækst. Hvis den obligatoriske pensionsalder sættes i vejret i takt med levetiden, vil kvaliteten af de offentlige finanser blive højnet. En reduktion af antallet af ansatte i den offentlige sektor og øget effektivitet i den offentlige forvaltning, f.eks. på uddannelses- og sundhedsområdet, kan også forbedre velfærden og i sidste instans gøre plads for yderligere skattenedsættelser på arbejdsindkomsten. |
| --- | --- |

(13)

Ungarn er karakteriseret ved et højt skattetryk kombineret med et højt offentligt udgiftsniveau. Regeringen har truffet adskillige foranstaltninger for at gennemføre en bred reform af skattesystemet på en budgetmæssigt neutral måde og dermed sætte skub i økonomiens konkurrenceevne ved at flytte skattetrykket fra arbejde til forbrugsafgifter. Forfatningsdomstolens seneste afgørelse og de planlagte indkomstskattenedsættelser i 2011 er ensbetydende med indtægtstab, som endnu ikke er blevet dækket gennem foranstaltninger, selvom muligheden for ændringsforslag til ejendomsskatten heller ikke kan afvises. På udgiftssiden steg de primære udgifter hurtigere end den nominelle BNP-vækst i perioden 2000-2009. En stor udfordring i forbindelse med at nedsætte de offentlige udgifter er den forventede stigning i de offentlige udgifter på grund af befolkningens aldring. Reformerne af pensionssystemet, især i maj 2009, skulle bidrage til en mindre kraftig stigning i pensionsomkostningerne og også til at styrke udbuddet af arbejdskraft og dermed støtte den potentielle vækst. Hvis den obligatoriske pensionsalder sættes i vejret i takt med levetiden, vil kvaliteten af de offentlige finanser blive højnet. En reduktion af antallet af ansatte i den offentlige sektor og øget effektivitet i den offentlige forvaltning, f.eks. på uddannelses- og sundhedsområdet, kan også forbedre velfærden og i sidste instans gøre plads for yderligere skattenedsættelser på arbejdsindkomsten.

| (14) | Generelt ser budgetstrategien for 2010 som fastlagt i programmet ud til at stemme overens med Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, da de betydelige risici i tilknytning til resultatet i det mindste delvist modsvares af muligheden for at fastfryse budgetreserver og vedtage nedskæringer i de uforudsete udgifter. På baggrund af risiciene er budgetstrategien fra og med 2011 ikke nødvendigvis i overensstemmelse med Rådets henstillinger, og den strukturelle indsats, 0,5 % af BNP i 2010-2011, er endnu ikke sikret. Især er de udgiftsbesparende foranstaltninger, der understøtter målet for 2011, kun delvist specificeret og endnu ikke vedtaget og slet ikke specificeret i 2012.
  Endvidere kan fremskrivningen af skatte- og afgiftsindtægterne for begge år være ansat for højt. Samtidig er budgetreserverne relativt begrænsede sammenholdt med 2010, hvilket tyder på, at underskuddet kan vise sig at blive betydeligt større, og det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres måske ikke i tide, medmindre der træffes yderligere konsolideringsforanstaltninger. I lyset af risiciene i tilknytning til budgetmålene er strategien måske heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at den offentlige bruttogældskvote igen bringes ind på en støt nedadgående kurs. For at håndtere disse risici og rette op på den ekspansive finanspolitik i 2012, som ikke er i overensstemmelse med pagten, skal strategien understøttes af fuldt specificerede foranstaltninger fra og med 2011, og konsolideringsindsatsen skal styrkes, især i programmets seneste år. |
| --- | --- |

(14)

Generelt ser budgetstrategien for 2010 som fastlagt i programmet ud til at stemme overens med Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, da de betydelige risici i tilknytning til resultatet i det mindste delvist modsvares af muligheden for at fastfryse budgetreserver og vedtage nedskæringer i de uforudsete udgifter. På baggrund af risiciene er budgetstrategien fra og med 2011 ikke nødvendigvis i overensstemmelse med Rådets henstillinger, og den strukturelle indsats, 0,5 % af BNP i 2010-2011, er endnu ikke sikret. Især er de udgiftsbesparende foranstaltninger, der understøtter målet for 2011, kun delvist specificeret og endnu ikke vedtaget og slet ikke specificeret i 2012.

Endvidere kan fremskrivningen af skatte- og afgiftsindtægterne for begge år være ansat for højt. Samtidig er budgetreserverne relativt begrænsede sammenholdt med 2010, hvilket tyder på, at underskuddet kan vise sig at blive betydeligt større, og det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres måske ikke i tide, medmindre der træffes yderligere konsolideringsforanstaltninger. I lyset af risiciene i tilknytning til budgetmålene er strategien måske heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at den offentlige bruttogældskvote igen bringes ind på en støt nedadgående kurs. For at håndtere disse risici og rette op på den ekspansive finanspolitik i 2012, som ikke er i overensstemmelse med pagten, skal strategien understøttes af fuldt specificerede foranstaltninger fra og med 2011, og konsolideringsindsatsen skal styrkes, især i programmets seneste år.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de obligatoriske og frivillige data (3). I Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 opfordrede Rådet Ungarn til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Ungarn har overholdt denne henstilling. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de obligatoriske og frivillige data (3). I Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 opfordrede Rådet Ungarn til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Ungarn har overholdt denne henstilling.

Den overordnede konklusion er, at budgetunderskuddet blev stabiliseret trods den omfattende økonomiske afmatning i 2009 i forbindelse med finanskrisen. Efter den yderst restriktive finanspolitiske kurs i 2009 og de foregående to år bliver Ungarns budgetstilling i det store og hele neutral i 2010 og 2011 og ekspansiv i 2012. Ifølge programmet kan dette rette op på det uforholdsmæssigt store underskud i 2011 og bevirke, at MTO'en nås. Den offentlige bruttogældskvote forventes fortsat at stige indtil 2010 og begynde at falde igen i 2011, således at gælden bringes tilbage på en faldende kurs.

Den budgetmæssige kurs omfatter kun en mindre strukturel forbedring i 2010, ingen i 2011 og en forringelse i 2012. Denne kurs er desuden behæftet med betydelige negative risici, især i programmets seneste år. I 2010 kan ophævelsen af ejendomsskatten og de negative risici i forbindelse med især det supplerende finansieringsbehov inden for den offentlige transport i et vist omfang udlignes af fastfrysningen af budgetreserverne og nedskæringerne i uforudsete udgifter på 0,2 % af BNP. Hvad angår programmets seneste år hænger risiciene sammen med det forhold, at det makroøkonomiske scenario, der er beskrevet i programmet, er lidt gunstigt, og at størstedelen af de foranstaltninger, som understøtter den budgetmæssige kurs, er uspecificerede og endnu ikke vedtaget. På denne baggrund er der ikke sikkerhed for, at det uforholdsmæssigt store overskud vil blive korrigeret i 2011 i overensstemmelse med henstillingen af 7. juli 2009 efter artikel 104, stk. 7, hvilket også gælder for den efterfølgende yderligere konsolidering. Besparelsesforanstaltningerne skal derfor specificeres, og konsolideringsindsatsen styrkes fra og med 2011. I programmet fremlægges hovedelementerne i de nye finanspolitiske rammer; der må dog sikres en bedre overholdelse.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i betragtning af henstillingen af 7. juli 2009 i henhold til artikel 104, stk. 7, opfordres Ungarn til:

| i) | at sikre, at underskudsmålet på 3,8 % af BNP for 2010 nås gennem streng udgiftskontrol og en mulig fastfrysning af budgetreserver samt om nødvendigt gennemførelse af nedskæringer i de uforudsete udgifter |
| --- | --- |

i)

at sikre, at underskudsmålet på 3,8 % af BNP for 2010 nås gennem streng udgiftskontrol og en mulig fastfrysning af budgetreserver samt om nødvendigt gennemførelse af nedskæringer i de uforudsete udgifter

| ii) | at specificere de foranstaltninger, der understøtter budgetmålene fra og med 2011, samt være rede til at styrke den finanspolitiske indsats i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programscenariet er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 104, stk. 7, bliver til virkelighed, for at sikre, at underskuddet nedbringes til under 3 % af BNP i 2011, og styrke strategien for 2010 i betydelig grad for at sikre, at der opnås en tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

ii)

at specificere de foranstaltninger, der understøtter budgetmålene fra og med 2011, samt være rede til at styrke den finanspolitiske indsats i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programscenariet er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 104, stk. 7, bliver til virkelighed, for at sikre, at underskuddet nedbringes til under 3 % af BNP i 2011, og styrke strategien for 2010 i betydelig grad for at sikre, at der opnås en tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten

| iii) | at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser ved at udarbejde og vedtage et budget for 2011 i fuldstændig overensstemmelse med de finanspolitiske rammer, sikre udgiftstilbageholdenhed gennem en yderligere reform af den offentlige forvaltning og løse situationen med tabsgivende virksomheder gennem strukturreformer. |
| --- | --- |

iii)

at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser ved at udarbejde og vedtage et budget for 2011 i fuldstændig overensstemmelse med de finanspolitiske rammer, sikre udgiftstilbageholdenhed gennem en yderligere reform af den offentlige forvaltning og løse situationen med tabsgivende virksomheder gennem strukturreformer.

Oversigt over centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | CP Jan 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | — |
| KP dec. 2008 | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2010 | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| KOM nov. 2009 | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | — |
| KP dec. 2008 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | — |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2010 | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| KOM nov. 2009 (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | — |
| KP dec. 2008 | 2,3 | –0,1 | 0,4 | — | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | — |
| KP dec. 2008 | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | — |
| KP dec. 2008 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| KOM nov. 2009 | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | — |
| KP dec. 2008 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | — |
| KP dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2009 | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | — |
| KP dec. 2008 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | — |
| KP dec. 2008 | –4,3 | –2,8 | –3,2 | — | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | — |
| KP dec. 2008 | –4,0 | –2,8 | –3,2 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| KOM nov. 2009 | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | — |
| KP dec. 2008 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | — |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra november 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

CP Jan 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

KOM nov. 2009

0,6

–6,5

–0,5

3,1

—

KP dec. 2008

1,3

–0,9

1,6

2,5

—

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2010

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

KOM nov. 2009

6,0

4,3

4,0

2,5

—

KP dec. 2008

6,2

4,5

3,2

3,0

—

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2010

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

KOM nov. 2009 (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

—

KP dec. 2008

2,3

–0,1

0,4

—

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

KP jan. 2010

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

KOM nov. 2009

–5,6

0,5

0,3

0,4

—

KP dec. 2008

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP jan. 2010

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

KOM nov. 2009

45,5

45,9

45,1

45,1

—

KP dec. 2008

45,2

45,8

46,0

45,8

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP jan. 2010

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

KOM nov. 2009

49,3

50,0

49,4

49,0

—

KP dec. 2008

48,6

48,4

48,5

48,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

KOM nov. 2009

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

—

KP dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

KOM nov. 2009

0,4

0,2

–0,1

–0,2

—

KP dec. 2008

0,6

1,9

2,0

2,2

—

Konjunkturkorrigeret saldo (4)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

KOM nov. 2009

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

—

KP dec. 2008

–4,3

–2,8

–3,2

—

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

KOM nov. 2009

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

—

KP dec. 2008

–4,0

–2,8

–3,2

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2010

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

KOM nov. 2009

72,9

79,1

79,8

79,1

—

KP dec. 2008

71,1

72,5

72,2

69,0

—

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra november 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(3)  Navnlig mangler de obligatoriske oplysninger om effektiv nominel kurs samt frivillige oplysninger, bl.a. om offentlige udgifter opdelt efter funktion og opdeling af stock-flow-tilpasninger.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af tal i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % og 0,3 % i perioden 2008-2011.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,4 % af BNP i 2008 og 0,1 % af BNP i 2009, begge underskudsformindskende, og 0,2 % af BNP i 2010, underskudsforøgende i henhold til det seneste program, og udgør 0,3 % af BNP i 2008 og 0,1 % af BNP i 2009, begge underskudsformindskende i henhold til Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose fra november 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra november 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/7

---

RÅDETS UDTALELSE

om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014

2010/C 142/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2009-2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2009-2014.

| (2) | Efter en periode med kraftig økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne fulgte en periode (2001-2007) med mere stabil vækst drevet af høj indenlandsk efterspørgsel. Irlands konkurrencestilling blev imidlertid noget svækket i denne periode på grund af pris- og løninflation tillige med faldende produktivitetsvækst. Den kraftige korrektion på boligmarkedet fra det højeste niveau i 2006 førte til en alvorlig økonomisk afmatning, som blev forværret af den globale finanskrise og recessionen blandt Irlands vigtigste handelspartnere.
  Til trods for de fem konsolideringspakker, der er vedtaget siden midten af 2008, har denne udvikling ført til en drastisk forværring af de offentlige finanser, idet resultatet er gået fra et overskud i den offentlige saldo i 2007 til en tocifret underskudskvote i 2009 og en offentlig gæld, som i 2009 overskred referenceværdien på 60 % af BNP. Den 27. april 2009 vedtog Rådet en beslutning i henhold til artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Irland, og den 2. december 2009 fastsatte Rådet 2014 som frist for at korrigere dette underskud. Den største udfordring for de kommende år er at gennemføre en bredt baseret og troværdig strategi for konsolidering af de offentlige finanser, idet der bygges videre på de store anstrengelser, der allerede er udfoldet. Dernæst er det af største betydning igen at opnå bæredygtig vækst, hvilket vil kræve omskoling og videreuddannelse af de arbejdstagere, som har mistet deres arbejde for nylig, styrkelse af konkurrenceevnen ved hjælp af produktivitetsfremmende foranstaltninger, en hensigtsmæssig lønpolitik og en passende omstrukturering i finanssektoren. En væsentlig opgave er desuden at reformere pensionssystemet for at styrke de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt. |
| --- | --- |

(2)

Efter en periode med kraftig økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne fulgte en periode (2001-2007) med mere stabil vækst drevet af høj indenlandsk efterspørgsel. Irlands konkurrencestilling blev imidlertid noget svækket i denne periode på grund af pris- og løninflation tillige med faldende produktivitetsvækst. Den kraftige korrektion på boligmarkedet fra det højeste niveau i 2006 førte til en alvorlig økonomisk afmatning, som blev forværret af den globale finanskrise og recessionen blandt Irlands vigtigste handelspartnere.

Til trods for de fem konsolideringspakker, der er vedtaget siden midten af 2008, har denne udvikling ført til en drastisk forværring af de offentlige finanser, idet resultatet er gået fra et overskud i den offentlige saldo i 2007 til en tocifret underskudskvote i 2009 og en offentlig gæld, som i 2009 overskred referenceværdien på 60 % af BNP. Den 27. april 2009 vedtog Rådet en beslutning i henhold til artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Irland, og den 2. december 2009 fastsatte Rådet 2014 som frist for at korrigere dette underskud. Den største udfordring for de kommende år er at gennemføre en bredt baseret og troværdig strategi for konsolidering af de offentlige finanser, idet der bygges videre på de store anstrengelser, der allerede er udfoldet. Dernæst er det af største betydning igen at opnå bæredygtig vækst, hvilket vil kræve omskoling og videreuddannelse af de arbejdstagere, som har mistet deres arbejde for nylig, styrkelse af konkurrenceevnen ved hjælp af produktivitetsfremmende foranstaltninger, en hensigtsmæssig lønpolitik og en passende omstrukturering i finanssektoren. En væsentlig opgave er desuden at reformere pensionssystemet for at styrke de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt.

| (3) | Selvom den nedgang i det reale BNP, der er konstateret i forbindelse med krisen, i vidt omfang er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden få konsekvenser for den potentielle vækst på mellemlang sigt på grund af lavere investeringer, begrænsninger i kreditmulighederne, stigende strukturel arbejdsløshed og — hvis situationen varer ved — en tilbagevenden til nettoafvandring. Virkningerne af den økonomiske krise vil desuden forværre de negative konsekvenser af befolkningens aldring for den potentielle outputvækst og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund vil det være af største betydning at fremskynde strukturreformerne til støtte for den potentielle vækst. For Irland er det navnlig vigtigt at foretage reformer inden for områderne menneskelig kapital, konkurrenceevne samt forskning og udvikling. |
| --- | --- |

(3)

Selvom den nedgang i det reale BNP, der er konstateret i forbindelse med krisen, i vidt omfang er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden få konsekvenser for den potentielle vækst på mellemlang sigt på grund af lavere investeringer, begrænsninger i kreditmulighederne, stigende strukturel arbejdsløshed og — hvis situationen varer ved — en tilbagevenden til nettoafvandring. Virkningerne af den økonomiske krise vil desuden forværre de negative konsekvenser af befolkningens aldring for den potentielle outputvækst og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund vil det være af største betydning at fremskynde strukturreformerne til støtte for den potentielle vækst. For Irland er det navnlig vigtigt at foretage reformer inden for områderne menneskelig kapital, konkurrenceevne samt forskning og udvikling.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at økonomien — efter en nedgang i det reale BNP på 7,5 % i 2009 og 1,4 % i 2010 — vil vende tilbage til positiv vækst på gennemsnitligt 4 % i perioden 2011-2014. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) er dette scenario tilsyneladende baseret på plausible vækstantagelser for 2010, men temmelig optimistiske vækstantagelser for årene derefter, navnlig i lyset af den nedgang i trendvæksten, der kan forventes som følge af den nuværende krise tillige med de løbende balancetilpasninger. Programmets inflationsudsigter forekommer realistiske på grund af arbejdsmarkedstilpasningen, som forventes at trække i langdrag. Forventningerne om igen at nå op på et overskud over for udlandet er tilsyneladende betinget af, at konkurrenceevnen genoprettes. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at økonomien — efter en nedgang i det reale BNP på 7,5 % i 2009 og 1,4 % i 2010 — vil vende tilbage til positiv vækst på gennemsnitligt 4 % i perioden 2011-2014. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) er dette scenario tilsyneladende baseret på plausible vækstantagelser for 2010, men temmelig optimistiske vækstantagelser for årene derefter, navnlig i lyset af den nedgang i trendvæksten, der kan forventes som følge af den nuværende krise tillige med de løbende balancetilpasninger. Programmets inflationsudsigter forekommer realistiske på grund af arbejdsmarkedstilpasningen, som forventes at trække i langdrag. Forventningerne om igen at nå op på et overskud over for udlandet er tilsyneladende betinget af, at konkurrenceevnen genoprettes.

| (5) | Ifølge programmet vil det samlede offentlige underskud i 2009 være på 11,7 % af BNP. Denne markante stigning i underskuddet fra 7,2 % af BNP i 2008 afspejler i vidt omfang den betydelige afsmittende effekt, som den omfattende recession har haft for de offentlige finanser, bl.a. i form af væsentligt lavere skatteindtægter og en markant stigning i de arbejdsløshedsrelaterede udgifter. Samtidig har de omfattende konsolideringspakker, der er vedtaget siden midten af 2008, og som tilsammen skønnes at have en underskudsformindskende nettovirkning, som myndighederne anslår til 5 % af BNP i 2009, bidraget til at begrænse nedgangen i de offentlige finanser. Selvom budgetstrategien samlet set har en underskudsmindskende virkning, har Irland også vedtaget en beskeden pakke af stimulerende foranstaltninger til støtte for den økonomiske aktivitet, som i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan beløber sig til 0,7 % af BNP. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har foreslået, fortsætter den omfattende finanspolitiske stramning i resten af programperioden for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet vil det samlede offentlige underskud i 2009 være på 11,7 % af BNP. Denne markante stigning i underskuddet fra 7,2 % af BNP i 2008 afspejler i vidt omfang den betydelige afsmittende effekt, som den omfattende recession har haft for de offentlige finanser, bl.a. i form af væsentligt lavere skatteindtægter og en markant stigning i de arbejdsløshedsrelaterede udgifter. Samtidig har de omfattende konsolideringspakker, der er vedtaget siden midten af 2008, og som tilsammen skønnes at have en underskudsformindskende nettovirkning, som myndighederne anslår til 5 % af BNP i 2009, bidraget til at begrænse nedgangen i de offentlige finanser. Selvom budgetstrategien samlet set har en underskudsmindskende virkning, har Irland også vedtaget en beskeden pakke af stimulerende foranstaltninger til støtte for den økonomiske aktivitet, som i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan beløber sig til 0,7 % af BNP. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har foreslået, fortsætter den omfattende finanspolitiske stramning i resten af programperioden for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014.

| (6) | I 2010 forventes underskudskvoten at stabilisere sig i forhold til 2009 på 11,6 % af BNP takket være omfattende besparelser i størrelsesordenen 2,5 % af BNP, hvilket i det store og hele er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7. Med den markante stigning i rentebyrden forventes den primære saldo at blive forbedret med 0,75 procentpoint af BNP.
  Stort set samtlige tilpasningsbestræbelser er rettet mod udgifterne, herunder lønnedskæringer i den offentlige sektor, besparelser på socialhjælpsområdet, andre løbende besparelser og en nedskæring i de offentlige investeringer, som hver især bidrager nogenlunde jævnbyrdigt til den samlede pakke. På indtægtssiden opvejes virkningen af den nye CO2-afgift i vidt omfang af en nedsættelse af standardmomssatsen og punktafgifterne på alkohol. Til trods for disse konsolideringsforanstaltninger forventes den primære udgiftskvote at stige en smule, hvilket afspejler de højere arbejdsløshedsrelaterede udgifter. Indtægtskvoten forventes at stige med 1 procentpoint som følge af stigende socialsikringsbidrag og andre indtægter (3), hvilket skulle være mere end tilstrækkeligt til at udligne et yderligere fald i skattekvoten. Den planlagte finanspolitiske kurs ser ud til at være neutral i 2010, eftersom det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den metode, der er aftalt i fællesskab, forventes at forblive stort set uændret i forhold til 2009. Det er dog vigtigt at bemærke, at budgetstillingen ville blive stærkt forværret i 2010, hvis det ikke var for besparelserne på 2,5 % af BNP. Den fortsatte underliggende forværring af budgetstillingen ved uændrede politikker kan forklares ved den manglende overensstemmelse mellem bottom-up-tilgangen (besparelsesforanstaltningerne i budgettet for 2010 beløber sig til 2,5 % af BNP) og top-down-tilgangen (uændret strukturelt underskud) til vurdering af tilpasningsbestræbelserne. |
| --- | --- |

(6)

I 2010 forventes underskudskvoten at stabilisere sig i forhold til 2009 på 11,6 % af BNP takket være omfattende besparelser i størrelsesordenen 2,5 % af BNP, hvilket i det store og hele er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7. Med den markante stigning i rentebyrden forventes den primære saldo at blive forbedret med 0,75 procentpoint af BNP.

Stort set samtlige tilpasningsbestræbelser er rettet mod udgifterne, herunder lønnedskæringer i den offentlige sektor, besparelser på socialhjælpsområdet, andre løbende besparelser og en nedskæring i de offentlige investeringer, som hver især bidrager nogenlunde jævnbyrdigt til den samlede pakke. På indtægtssiden opvejes virkningen af den nye CO2-afgift i vidt omfang af en nedsættelse af standardmomssatsen og punktafgifterne på alkohol. Til trods for disse konsolideringsforanstaltninger forventes den primære udgiftskvote at stige en smule, hvilket afspejler de højere arbejdsløshedsrelaterede udgifter. Indtægtskvoten forventes at stige med 1 procentpoint som følge af stigende socialsikringsbidrag og andre indtægter (3), hvilket skulle være mere end tilstrækkeligt til at udligne et yderligere fald i skattekvoten. Den planlagte finanspolitiske kurs ser ud til at være neutral i 2010, eftersom det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den metode, der er aftalt i fællesskab, forventes at forblive stort set uændret i forhold til 2009. Det er dog vigtigt at bemærke, at budgetstillingen ville blive stærkt forværret i 2010, hvis det ikke var for besparelserne på 2,5 % af BNP. Den fortsatte underliggende forværring af budgetstillingen ved uændrede politikker kan forklares ved den manglende overensstemmelse mellem bottom-up-tilgangen (besparelsesforanstaltningerne i budgettet for 2010 beløber sig til 2,5 % af BNP) og top-down-tilgangen (uændret strukturelt underskud) til vurdering af tilpasningsbestræbelserne.

| (7) | Hovedformålet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at gennemføre yderligere konsolideringsbestræbelser for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden slutningen af programperioden (2014). Det nominelle underskud forventes at blive reduceret med 1,75 procentpoint af BNP i 2011, 2,75 procentpoint i 2012, 2,25 procentpoint i 2013 og 2 procentpoint i 2014, hvor den primære saldo igen forventes at udvise et overskud. Denne strategi er umiddelbart betragtet i tråd med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.
  For at nå målene har den irske regering planer om yderligere kvantificerede bestræbelser på at konsolidere de løbende poster på budgettet sammen med en fastfrysning af kapitaludgifterne (efter at de er reduceret i 2011). Disse bestræbelser er ikke understøttet af omfattende foranstaltninger. Ifølge programmets tekniske fremskrivninger er der hovedsagelig tale om en udgiftsbaseret konsolidering, eftersom udgiftskvoten vil blive reduceret med næsten 7 procentpoint af BNP i perioden 2010-2014, særlig på områderne offentligt forbrug og sociale udgifter, hvorimod indtægtskvoten vil stige med næsten 2 procentpoint. Den strukturelle saldo forventes at blive forbedret med 1 procentpoint af BNP i 2011 og 1,75 procentpoint om året i perioden 2012-2014. Ifølge de irske myndigheders oplysninger er den mellemfristede budgetmålsætning (MTO) i Irland et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, men dette mål forventes ikke at blive nået i programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauer pagtens mål. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at gennemføre yderligere konsolideringsbestræbelser for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden slutningen af programperioden (2014). Det nominelle underskud forventes at blive reduceret med 1,75 procentpoint af BNP i 2011, 2,75 procentpoint i 2012, 2,25 procentpoint i 2013 og 2 procentpoint i 2014, hvor den primære saldo igen forventes at udvise et overskud. Denne strategi er umiddelbart betragtet i tråd med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.

For at nå målene har den irske regering planer om yderligere kvantificerede bestræbelser på at konsolidere de løbende poster på budgettet sammen med en fastfrysning af kapitaludgifterne (efter at de er reduceret i 2011). Disse bestræbelser er ikke understøttet af omfattende foranstaltninger. Ifølge programmets tekniske fremskrivninger er der hovedsagelig tale om en udgiftsbaseret konsolidering, eftersom udgiftskvoten vil blive reduceret med næsten 7 procentpoint af BNP i perioden 2010-2014, særlig på områderne offentligt forbrug og sociale udgifter, hvorimod indtægtskvoten vil stige med næsten 2 procentpoint. Den strukturelle saldo forventes at blive forbedret med 1 procentpoint af BNP i 2011 og 1,75 procentpoint om året i perioden 2012-2014. Ifølge de irske myndigheders oplysninger er den mellemfristede budgetmålsætning (MTO) i Irland et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, men dette mål forventes ikke at blive nået i programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauer pagtens mål.

| (8) | Budgetresultaterne kan vise sig at blive værre end de mål, der er fastsat for 2010, og langt værre end forventet derefter. For det første er de omfattende konsolideringsbestræbelser, som er planlagt for 2011 og derefter, ikke understøttet af foranstaltninger, hvilket betyder, at det er uklart, hvor meget indtægts- henholdsvis udgiftsforanstaltningerne bidrager med til disse bestræbelser. Desuden er omfanget af de planlagte konsolideringspakker for de forskellige år angivet til at skulle revideres i forbindelse med fremtidige budgetter til trods for, at der i 2010 blev gennemført en sparepakke af den størrelsesorden, som var bekendtgjort. For det andet er der en væsentlig risiko forbundet med de økonomiske udsigter, som forekommer optimistiske for programmets sidste år. I betragtning af den planlagte konsoliderings omfang er der desuden en risiko for udgiftsoverskridelser i 2010 og de følgende år. Denne risiko er så betydelig, at der ved udarbejdelsen af den fremtidige strategi bør satses på udgiftstilbageholdenhed. Samtidig skal det dog bemærkes, at der allerede siden medio 2008 er udfoldet betydelige konsolideringsbestræbelser. Yderligere risici vedrører specifikt statens garantier til banksektoren, som, hvis de benyttes, vil medføre større underskud og gæld. Nogle af statens udgifter til støtte for finanssektoren vil imidlertid kunne geninddrives senere. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kan vise sig at blive værre end de mål, der er fastsat for 2010, og langt værre end forventet derefter. For det første er de omfattende konsolideringsbestræbelser, som er planlagt for 2011 og derefter, ikke understøttet af foranstaltninger, hvilket betyder, at det er uklart, hvor meget indtægts- henholdsvis udgiftsforanstaltningerne bidrager med til disse bestræbelser. Desuden er omfanget af de planlagte konsolideringspakker for de forskellige år angivet til at skulle revideres i forbindelse med fremtidige budgetter til trods for, at der i 2010 blev gennemført en sparepakke af den størrelsesorden, som var bekendtgjort. For det andet er der en væsentlig risiko forbundet med de økonomiske udsigter, som forekommer optimistiske for programmets sidste år. I betragtning af den planlagte konsoliderings omfang er der desuden en risiko for udgiftsoverskridelser i 2010 og de følgende år. Denne risiko er så betydelig, at der ved udarbejdelsen af den fremtidige strategi bør satses på udgiftstilbageholdenhed. Samtidig skal det dog bemærkes, at der allerede siden medio 2008 er udfoldet betydelige konsolideringsbestræbelser. Yderligere risici vedrører specifikt statens garantier til banksektoren, som, hvis de benyttes, vil medføre større underskud og gæld. Nogle af statens udgifter til støtte for finanssektoren vil imidlertid kunne geninddrives senere.

| (9) | I 2009 overskred den offentlige bruttogæld traktatens referenceværdi, og den forventes fortsat at stige indtil 2012. Ifølge programmet skete der især i 2008 en markant stigning i gældskvoten fra 44 % af BNP til næsten 66 % af BNP i 2009. Dette skyldes navnlig, at det primære underskud voksede med 10 procentpoint. Stigende renteudgifter, negativ vækst i det nominelle BNP og ugunstig stock-flow-tilpasning (hovedsagelig som følge af finansiering af kapitalindsprøjtninger til finanssektoren) er dog ligeledes væsentlige årsager. Ifølge programmet forventes der en yderligere markant stigning i gældskvoten, som vil kulminere i 2012 på næsten 84 % af BNP, hvorefter den gradvist vil falde til 81 % af BNP hen imod slutningen af programperioden (2014) takket være en forbedret primær saldo, en forventet stærk nominel vækst i BNP og en gradvis afvikling af de likvide midler, som man af forsigtighedshensyn i øjeblikket ligger inde med i tilfælde af usikkerhed på de finansielle markeder. I betragtning af, at der formodentlig vil blive brug for yderligere omfattende kapitalindsprøjtninger til bankerne, og de negative risici, der er forbundet med budgetmålene, vil gældskvoten sandsynligvis udvikle sig mindre gunstigt end forventet i programmet. |
| --- | --- |

(9)

I 2009 overskred den offentlige bruttogæld traktatens referenceværdi, og den forventes fortsat at stige indtil 2012. Ifølge programmet skete der især i 2008 en markant stigning i gældskvoten fra 44 % af BNP til næsten 66 % af BNP i 2009. Dette skyldes navnlig, at det primære underskud voksede med 10 procentpoint. Stigende renteudgifter, negativ vækst i det nominelle BNP og ugunstig stock-flow-tilpasning (hovedsagelig som følge af finansiering af kapitalindsprøjtninger til finanssektoren) er dog ligeledes væsentlige årsager. Ifølge programmet forventes der en yderligere markant stigning i gældskvoten, som vil kulminere i 2012 på næsten 84 % af BNP, hvorefter den gradvist vil falde til 81 % af BNP hen imod slutningen af programperioden (2014) takket være en forbedret primær saldo, en forventet stærk nominel vækst i BNP og en gradvis afvikling af de likvide midler, som man af forsigtighedshensyn i øjeblikket ligger inde med i tilfælde af usikkerhed på de finansielle markeder. I betragtning af, at der formodentlig vil blive brug for yderligere omfattende kapitalindsprøjtninger til bankerne, og de negative risici, der er forbundet med budgetmålene, vil gældskvoten sandsynligvis udvikle sig mindre gunstigt end forventet i programmet.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter , viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, vil kunne tilvejebringe en stabilisering af gældskvoten senest i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter , viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, vil kunne tilvejebringe en stabilisering af gældskvoten senest i 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger tydeligvis et godt stykke over gennemsnittet i EU, hovedsagelig som følge af en forholdsvis høj fremskrevet stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Ud fra programmets beregninger forstærker budgetstillingen i 2009 de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet.
  Det skal bemærkes, at der er akkumuleret aktiver i den nationale pensionsreservefond med henblik på at forudfinansiere en del af de fremtidige pensionsudgifter. En reduktion af det primære underskud på mellemlang sigt, hvilket allerede er forudset i programmet, og gennemførelse af strukturreformer, herunder begrænsning af den markante stigning i aldersrelaterede udgifter, vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som Kommissionen i sin holdbarhedsrapport for 2009 (4) har vurderet til at være store. Ifølge programmet iværksættes der i 2010 en reform af de offentligt ansattes pensionsordning, som skal gælde for nye tjenestemænd. Pensionsudbetalingerne vil derefter være baseret på gennemsnittet af den løn, som den offentligt ansatte har optjent i løbet af sin karriere, og ikke på slutlønnen, og pensionsalderen sættes op med et år til 66 år. Det er vigtigt at gennemføre mere bredtfunderede reformer for at imødegå den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter. Den 3. marts 2010 offentliggjorde de irske myndigheder et dokument med titlen »National Pensions Framework«, hvori de gør rede for deres planer om pensionsreformer, herunder en gradvis forhøjelse af pensionsalderen (folkepension) fra de nuværende 65 år til 68 år i 2028 (5). |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger tydeligvis et godt stykke over gennemsnittet i EU, hovedsagelig som følge af en forholdsvis høj fremskrevet stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Ud fra programmets beregninger forstærker budgetstillingen i 2009 de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet.

Det skal bemærkes, at der er akkumuleret aktiver i den nationale pensionsreservefond med henblik på at forudfinansiere en del af de fremtidige pensionsudgifter. En reduktion af det primære underskud på mellemlang sigt, hvilket allerede er forudset i programmet, og gennemførelse af strukturreformer, herunder begrænsning af den markante stigning i aldersrelaterede udgifter, vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som Kommissionen i sin holdbarhedsrapport for 2009 (4) har vurderet til at være store. Ifølge programmet iværksættes der i 2010 en reform af de offentligt ansattes pensionsordning, som skal gælde for nye tjenestemænd. Pensionsudbetalingerne vil derefter være baseret på gennemsnittet af den løn, som den offentligt ansatte har optjent i løbet af sin karriere, og ikke på slutlønnen, og pensionsalderen sættes op med et år til 66 år. Det er vigtigt at gennemføre mere bredtfunderede reformer for at imødegå den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter. Den 3. marts 2010 offentliggjorde de irske myndigheder et dokument med titlen »National Pensions Framework«, hvori de gør rede for deres planer om pensionsreformer, herunder en gradvis forhøjelse af pensionsalderen (folkepension) fra de nuværende 65 år til 68 år i 2028 (5).

| (12) | Irlands mellemfristede budgetramme er behæftet med visse svagheder. Frem for alt kan budgetmålene på især udgiftssiden for årene efter den periode, der er dækket af budgettet, ændres i kommende budgetter. Erfaringen viser, at dette gør det mere vanskeligt for de politiske beslutningstagere at føre en forsigtig finanspolitik i en situation med (gentagne) uventede ekstraindtægter. I programmet anerkendes vigtigheden af en robust budgetramme, og det fremhæves, at der i det tillægsbudget, som blev vedtaget i april 2009, er fastsat kvantificerbare mål for konsolideringspakkerne for årene efter den periode, der er dækket af budgettet. De kvantificerbare mål, som er fastsat for stabilitetsprogrammets sidste år, er dog, som allerede nævnt, ikke understøttet af konkrete foranstaltninger.
  Uden at der gives flere detaljer, er der ifølge programmet planer om yderligere reformer, herunder bl.a. indførelse af bindende flerårige rammer for de løbende udgifter og en finanspolitisk regel om, at eventuelle uventede ekstraindtægter skal anvendes til nedbringelse af underskuddet. Hvad angår den mere kortsigtede budgetramme, offentliggør myndighederne månedlige oversigter over udviklingen i statens indtægter og udgifter, men en løbende revision af budgetplanerne oftere end på årsbasis med henblik på at begrænse risikoen for at afvige fra målene vil være vigtig. |
| --- | --- |

(12)

Irlands mellemfristede budgetramme er behæftet med visse svagheder. Frem for alt kan budgetmålene på især udgiftssiden for årene efter den periode, der er dækket af budgettet, ændres i kommende budgetter. Erfaringen viser, at dette gør det mere vanskeligt for de politiske beslutningstagere at føre en forsigtig finanspolitik i en situation med (gentagne) uventede ekstraindtægter. I programmet anerkendes vigtigheden af en robust budgetramme, og det fremhæves, at der i det tillægsbudget, som blev vedtaget i april 2009, er fastsat kvantificerbare mål for konsolideringspakkerne for årene efter den periode, der er dækket af budgettet. De kvantificerbare mål, som er fastsat for stabilitetsprogrammets sidste år, er dog, som allerede nævnt, ikke understøttet af konkrete foranstaltninger.

Uden at der gives flere detaljer, er der ifølge programmet planer om yderligere reformer, herunder bl.a. indførelse af bindende flerårige rammer for de løbende udgifter og en finanspolitisk regel om, at eventuelle uventede ekstraindtægter skal anvendes til nedbringelse af underskuddet. Hvad angår den mere kortsigtede budgetramme, offentliggør myndighederne månedlige oversigter over udviklingen i statens indtægter og udgifter, men en løbende revision af budgetplanerne oftere end på årsbasis med henblik på at begrænse risikoen for at afvige fra målene vil være vigtig.

| (13) | Det bratte indtægtsfald, som blev konstateret i forbindelse med korrektionen på boligmarkedet, og recessionen mere generelt har afsløret visse svagheder i det irske skattesystem, f.eks. er skattegrundlaget snævert, og systemet er stærkt afhængigt af beskatning af transaktioner i aktiver. Et af nøgleresultaterne af den rapport, som skattekommissionen (nedsat af den irske regering) offentliggjorde i september 2009, er, at det er nødvendigt at udvide skattegrundlaget inden for rammerne af en bredt baseret mellemfristet strategi. Ifølge programmet vil regeringen formulere sin fremtidige budgetstrategi på grundlag af denne rapport sammen med de anbefalinger om forbedring af de offentlige udgiftsplaner, som blev fremsat i den rapport fra juli 2009, som blev udarbejdet af »Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers«. Der er allerede taget hensyn til et begrænset antal af disse anbefalinger i budgettet for 2010, bl.a. i form af indførelsen af en CO2-afgift. Ovennævnte reformer af de offentligt ansattes pensionsordning vil sammen med yderligere pensionsreformer, som ifølge programmet er under overvejelse, yderligere forbedre Irlands offentlige finanser. |
| --- | --- |

(13)

Det bratte indtægtsfald, som blev konstateret i forbindelse med korrektionen på boligmarkedet, og recessionen mere generelt har afsløret visse svagheder i det irske skattesystem, f.eks. er skattegrundlaget snævert, og systemet er stærkt afhængigt af beskatning af transaktioner i aktiver. Et af nøgleresultaterne af den rapport, som skattekommissionen (nedsat af den irske regering) offentliggjorde i september 2009, er, at det er nødvendigt at udvide skattegrundlaget inden for rammerne af en bredt baseret mellemfristet strategi. Ifølge programmet vil regeringen formulere sin fremtidige budgetstrategi på grundlag af denne rapport sammen med de anbefalinger om forbedring af de offentlige udgiftsplaner, som blev fremsat i den rapport fra juli 2009, som blev udarbejdet af »Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers«. Der er allerede taget hensyn til et begrænset antal af disse anbefalinger i budgettet for 2010, bl.a. i form af indførelsen af en CO2-afgift. Ovennævnte reformer af de offentligt ansattes pensionsordning vil sammen med yderligere pensionsreformer, som ifølge programmet er under overvejelse, yderligere forbedre Irlands offentlige finanser.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som gør det vanskeligt at opfylde underskudsmålene, kan det imidlertid vise sig, at budgetstrategien fra og med 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Det er først og fremmest nødvendigt at bakke underskudsmålene for 2011-2014 op med konkrete foranstaltninger og at styrke planerne for hele perioden for at modvirke de risici, der kan opstå som følge af lavere BNP-vækst og udgiftsoverskridelser.
  Ifølge programmet skal der på grundlag af det gunstige makroøkonomiske scenario ydes et betydeligt konjunkturbestemt bidrag til konsolideringen, hvilket indebærer, at den gennemsnitlige årlige strukturelle indsats, som ifølge programmet er nødvendig for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014, ligger under de 2 procentpoint af BNP, som Rådet har anbefalet. Dette understreger nødvendigheden af at træffe yderligere foranstaltninger ud over de planlagte konsolideringspakker, hvis væksten viser sig at være lavere end forventet i programmet. Medmindre der træffes tilstrækkelige modforholdsregler over for disse risici, og konsolideringsplanerne gennemføres fuldt ud, er det ikke sikkert, at budgetstrategien er tilstrækkelig til at nedbringe den offentlige gældskvote inden udgangen af programperioden. En streng gennemførelse af programmets konsolideringsstrategi, der bygger på de betydelige bestræbelser, der allerede er gjort, vil også være på sin plads i lyset af den store risiko for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som følger af den forventede ændring i aldersrelaterede udgifter på mellemlang sigt såvel som den forventede hurtige stigning i gælden og den yderligere støtte til finanssektoren, som der sandsynligvis bliver behov for. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som gør det vanskeligt at opfylde underskudsmålene, kan det imidlertid vise sig, at budgetstrategien fra og med 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Det er først og fremmest nødvendigt at bakke underskudsmålene for 2011-2014 op med konkrete foranstaltninger og at styrke planerne for hele perioden for at modvirke de risici, der kan opstå som følge af lavere BNP-vækst og udgiftsoverskridelser.

Ifølge programmet skal der på grundlag af det gunstige makroøkonomiske scenario ydes et betydeligt konjunkturbestemt bidrag til konsolideringen, hvilket indebærer, at den gennemsnitlige årlige strukturelle indsats, som ifølge programmet er nødvendig for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014, ligger under de 2 procentpoint af BNP, som Rådet har anbefalet. Dette understreger nødvendigheden af at træffe yderligere foranstaltninger ud over de planlagte konsolideringspakker, hvis væksten viser sig at være lavere end forventet i programmet. Medmindre der træffes tilstrækkelige modforholdsregler over for disse risici, og konsolideringsplanerne gennemføres fuldt ud, er det ikke sikkert, at budgetstrategien er tilstrækkelig til at nedbringe den offentlige gældskvote inden udgangen af programperioden. En streng gennemførelse af programmets konsolideringsstrategi, der bygger på de betydelige bestræbelser, der allerede er gjort, vil også være på sin plads i lyset af den store risiko for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som følger af den forventede ændring i aldersrelaterede udgifter på mellemlang sigt såvel som den forventede hurtige stigning i gælden og den yderligere støtte til finanssektoren, som der sandsynligvis bliver behov for.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (6). I de henstillinger, som Rådet rettede til Irland i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Irland har kun delvist efterkommet denne henstilling, Navnlig er konsolideringsbestræbelserne for den sidste del af programperioden heller ikke understøttet af omfattende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (6). I de henstillinger, som Rådet rettede til Irland i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Irland har kun delvist efterkommet denne henstilling, Navnlig er konsolideringsbestræbelserne for den sidste del af programperioden heller ikke understøttet af omfattende foranstaltninger.

Samlet set kan det konkluderes, at Irland har reageret hurtigt og beslutsomt for at bekæmpe det voksende offentlige underskud. Grundet den alvorlige recession voksede det offentlige underskud alligevel i 2009, men det skulle ifølge programmet stabilisere sig på 11,6 % af BNP i 2010. Fra 2011 og frem skal der ifølge programmet ske en reduktion af underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2014, den frist, som Rådet har fastsat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Gælden vil kulminere på ca. 84 % af BNP i 2012 og derefter falde en smule. Budgetresultatet kunne i løbet af programperioden blive værre end planlagt: for det første, fordi de konsolideringsbestræbelser, der er planlagt for tiden efter 2010, ikke er understøttet af omfattende foranstaltninger og er angivet til at skulle revideres i forbindelse med fremtidige budgetter; for det andet, bygger programmet på gunstige makroøkonomiske udsigter efter 2010, og for det tredje er der risiko for udgiftsoverskridelser i 2010 og i tiden derefter, som betyder, at den strategi, som skal udarbejdes, bør bygge på udgiftskontrol. Samtidig vil det sandsynligvis blive nødvendigt med yderligere foranstaltninger til støtte for finanssektoren, hvilket betyder, at også gældskvoten kan blive højere end forventet. Selvom om besparelsesforanstaltningernes omfang for 2010 i det store og hele er i tråd med Rådets henstilling af 2. december 2009, er det vigtigt at imødegå ovennævnte risici ved at formulere de foranstaltninger, som skal understøtte konsolideringsstrategien, og vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis væksten viser sig at være svagere end forventet i programmet, eller hvis risikoen for udgiftsoverskridelser viser sig at være begrundet. Gennemførelsen af en troværdig strategi for konsolidering af de offentlige finanser, som hjælpes på vej med en stærkere budgetramme, skulle på grundlag af de betydelige bestræbelser, der allerede er udfoldet, kunne skabe betingelserne for bæredygtig økonomisk vækst. For at nå dette mål er det desuden nødvendigt at genskabe konkurrenceevnen ved hjælp af foranstaltninger, som øger produktiviteten og fremmer en hensigtsmæssig lønpolitik. Der skal ydes støtte til omskoling og videreuddannelse af folk, der har mistet deres job for nylig, for at hindre dem i at blive langtidsledige. For at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er det ud over bestræbelserne på at konsolidere de offentlige finanser vigtigt at gennemføre reformer af pensionssystemet. Disse reformer kunne passende bygge på National Pensions Framework fra marts 2010.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF af 2. december 2009 hilser Rådet de væsentlige konsolideringsforanstaltninger, der er blevet gennemført, velkommen og opfordrer Irland til:

| i) | at gennemføre budgettet for 2010 strengt og understøtte de planlagte konsolideringspakker for de følgende år med konkrete foranstaltninger inden for rammerne af en bredt baseret konsolideringsstrategi for at opnå den henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 2 % af BNP i overensstemmelse med henstillingen i henhold til artikel 126, stk.7, og samtidig være klar til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis programmets makroøkonomiske scenario viser sig at være mere optimistisk end det scenario, som ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder muligheder som følge af bedre økonomiske betingelser til at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoter til referenceværdier på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

at gennemføre budgettet for 2010 strengt og understøtte de planlagte konsolideringspakker for de følgende år med konkrete foranstaltninger inden for rammerne af en bredt baseret konsolideringsstrategi for at opnå den henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 2 % af BNP i overensstemmelse med henstillingen i henhold til artikel 126, stk.7, og samtidig være klar til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis programmets makroøkonomiske scenario viser sig at være mere optimistisk end det scenario, som ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder muligheder som følge af bedre økonomiske betingelser til at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoter til referenceværdier på 60 % af BNP

| ii) | at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre yderligere pensionsreformer i lyset af den betydelige forventede stigning i aldersrelaterede udgifter og den stigning i gælden, der forventes i løbet af programperioden |
| --- | --- |

ii)

at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre yderligere pensionsreformer i lyset af den betydelige forventede stigning i aldersrelaterede udgifter og den stigning i gælden, der forventes i løbet af programperioden

| iii) | at styrke den mellemfristede budgetrammes bindende karakter og nøje overvåge, at budgetmålene respekteres hele året for at begrænse de risici, der knytter sig til tilpasningen. |
| --- | --- |

iii)

at styrke den mellemfristede budgetrammes bindende karakter og nøje overvåge, at budgetmålene respekteres hele året for at begrænse de risici, der knytter sig til tilpasningen.

Irland opfordres også til at fremlægge flere oplysninger om kursen og de bredt baserede foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte konsolidering de sidste år, inden for kapitlerne om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i de kommende opdateringer af stabilitetsprogrammet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger
   (7)
   (8)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2009 | — | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2009 | — | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | — |
| Outputgab (8)

  (% af potentialt BNP) | SP dec. 2009 | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2009 | — | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP dec. 2009 | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| KOM nov. 2009 | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP dec. 2009 | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| KOM nov. 2009 | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2009 | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2009 | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| KOM nov. 2009 | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (8)

  (% af BNP) | SP dec. 2009 | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | — |
| Strukturel saldo (10)

  (% af BNP) | SP dec. 2009 | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% of GDP) | SP dec. 2009 | — | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| KOM nov. 2009 | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2009

—

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

KOM nov. 2009

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

—

—

—

SP okt. 2008

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2009

—

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

KOM nov. 2009

3,1

–1,5

–0,6

1,0

—

—

—

SP okt. 2008

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

—

Outputgab (8)

(% af potentialt BNP)

SP dec. 2009

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

KOM nov. 2009 (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

—

—

—

SP okt. 2008

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2009

—

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

KOM nov. 2009

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

—

—

—

SP okt. 2008

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP dec. 2009

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

KOM nov. 2009

34,9

34,4

34,4

33,8

—

—

—

SP okt. 2008

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP dec. 2009

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

KOM nov. 2009

42,0

46,9

49,1

48,4

—

—

—

SP okt. 2008

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2009

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

KOM nov. 2009

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

—

—

—

SP okt. 2008

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2009

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

KOM nov. 2009

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

—

—

—

SP okt. 2008

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

—

Konjunkturkorrigeret saldo (8)

(% af BNP)

SP dec. 2009

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov. 2009

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

—

—

—

SP okt. 2008

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

—

Strukturel saldo (10)

(% af BNP)

SP dec. 2009

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov. 2009

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

—

—

—

SP okt. 2008

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

—

Offentlig bruttogæld

(% of GDP)

SP dec. 2009

—

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

KOM nov. 2009

44,1

65,8

82,9

96,2

—

—

—

SP okt. 2008

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1 De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  De højere socialsikringsbidrag afspejler en positiv afsmitningseffekt af de foranstaltninger, som blev indført ved tillægsbudgettet fra april 2009. Kategorien »andre indtægter« vil stige som følge af det større overskud i forhold til 2009, som nationalbanken overfører til staten i 2010, højere indtægter fra bankens garantiordninger og engangsoverførsler af pensionsfondsaktiver til staten på 0,6 % af BNP i 2010. I 2009 har lignende foranstaltninger indbragt 0,4 % af BNP.

(4)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(5)  Disse reformplaner er ikke inkluderet i den virkning, som den aldrende befolkning forventes at få for de offentlige finanser, og som er angivet i begyndelsen af afsnittet.

(6)  Der mangler navnlig data om den nominelle effektive valutakurs, væksten i EU's BNP og væksten på relevante udenlandske markeder. Det er dog af større betydning, at programmets indtægts- og udgiftsfremskrivninger ikke er fastsat som mål, men kun er rent tekniske.

(7)  Prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009 er udarbejdet på grundlag af et foreløbigt budget.

(8)  De tal, der er angivet som overført fra stabilitetsprogrammet fra oktober 2008, henviser faktisk til addendummet fra januar 2009.

(9)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne er omberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(10)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % og 0,0 % i årene 2008-2011.

(11)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør ifølge det seneste program 0,4 % af BNP i 2009 og 0,6 % i 2010 (alle underskudsreducerende) og ifølge Kommissionens efterårsprognose fra 2009 0,5 % af BNP i 2009 (underskudsreducerende).

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/13

---

RÅDETS UDTALELSE

om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

2010/C 142/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2012.

| (2) | Selv om husholdningernes lave gældsætning og den relativt solide finanssektor har ydet en vis beskyttelse mod den globale finanskrise, havde de fundamentale strukturelle svagheder, som er resulteret i en utilfredsstillende produktionsfremgang, svækket den italienske økonomi længe før den globale tilbagegang. Efter at være faldet i fem kvartaler steg BNP på ny i tredje kvartal af 2009, men faldt lidt igen i fjerde kvartal. Recessionen har ramt arbejdsmarkedet med en vis forsinkelse: I 2009 kunne virkningerne heraf i højere grad måles i antallet af udførte arbejdstimer end i antallet af beskæftigede, således at mange arbejdstagere, især inden for den hårdest ramte produktionssektor, måtte ty til løntilskudsfonden for at supplere deres løn som følge af færre arbejdstimer. Regeringens politiske reaktion på krisen var tilfredsstillende set på baggrund af den meget store offentlige gæld på et tidspunkt, hvor der var øget modvilje mod risikotagning. Siden sidste kvartal af 2008 har regeringen vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre stabiliteten i finanssektoren, genskabe tilliden og komme nødlidende virksomheder og husholdninger til hjælp. I henhold til regeringens skøn blev genopretningsforanstaltningerne fuldt finansieret ved omfordeling af eksisterende midler og øgede indtægter og påvirkede ikke underskuddet. Til trods for regeringens forsigtige finanspolitiske kurs har den økonomiske nedgang haft alvorlige konsekvenser for Italiens offentlige finanser. Det offentlige underskud blev fordoblet i perioden mellem 2008 og 2009 til 5,3 % af BNP (det samme tal figurerer i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010). Sammen med den meget høje offentlige gældskvote medførte dette, at Rådet den 2. december 2009 fastslog, at Italien havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og 2012 blev sat som frist for korrektionen. Ud over den finanspolitiske konsolidering, som er en betingelse for at holde de offentlige finanser på en holdbar kurs, er det en stor udfordring for Italiens økonomiske politik i de kommende år at gennemføre en hurtig og varig forbedring af produktiviteten for at genskabe konkurrenceevnen og øge landets lave potentielle BNP-vækst. Vidtrækkende strukturreformer er nøglen til afhjælpningen af produktivitetsproblemerne. Genskabelse af konkurrenceevnen på kort sigt kræver også, at lønudviklingen kædes bedre sammen med udviklingen i produktiviteten. |
| --- | --- |

(2)

Selv om husholdningernes lave gældsætning og den relativt solide finanssektor har ydet en vis beskyttelse mod den globale finanskrise, havde de fundamentale strukturelle svagheder, som er resulteret i en utilfredsstillende produktionsfremgang, svækket den italienske økonomi længe før den globale tilbagegang. Efter at være faldet i fem kvartaler steg BNP på ny i tredje kvartal af 2009, men faldt lidt igen i fjerde kvartal. Recessionen har ramt arbejdsmarkedet med en vis forsinkelse: I 2009 kunne virkningerne heraf i højere grad måles i antallet af udførte arbejdstimer end i antallet af beskæftigede, således at mange arbejdstagere, især inden for den hårdest ramte produktionssektor, måtte ty til løntilskudsfonden for at supplere deres løn som følge af færre arbejdstimer. Regeringens politiske reaktion på krisen var tilfredsstillende set på baggrund af den meget store offentlige gæld på et tidspunkt, hvor der var øget modvilje mod risikotagning. Siden sidste kvartal af 2008 har regeringen vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre stabiliteten i finanssektoren, genskabe tilliden og komme nødlidende virksomheder og husholdninger til hjælp. I henhold til regeringens skøn blev genopretningsforanstaltningerne fuldt finansieret ved omfordeling af eksisterende midler og øgede indtægter og påvirkede ikke underskuddet. Til trods for regeringens forsigtige finanspolitiske kurs har den økonomiske nedgang haft alvorlige konsekvenser for Italiens offentlige finanser. Det offentlige underskud blev fordoblet i perioden mellem 2008 og 2009 til 5,3 % af BNP (det samme tal figurerer i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010). Sammen med den meget høje offentlige gældskvote medførte dette, at Rådet den 2. december 2009 fastslog, at Italien havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og 2012 blev sat som frist for korrektionen. Ud over den finanspolitiske konsolidering, som er en betingelse for at holde de offentlige finanser på en holdbar kurs, er det en stor udfordring for Italiens økonomiske politik i de kommende år at gennemføre en hurtig og varig forbedring af produktiviteten for at genskabe konkurrenceevnen og øge landets lave potentielle BNP-vækst. Vidtrækkende strukturreformer er nøglen til afhjælpningen af produktivitetsproblemerne. Genskabelse af konkurrenceevnen på kort sigt kræver også, at lønudviklingen kædes bedre sammen med udviklingen i produktiviteten.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden forværrer konsekvenserne af den økonomiske krise den demografiske aldrings ugunstige virkninger for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. I særdeleshed er det for Italiens vedkommende vigtigt at gennemføre reformer inden for markedskonkurrence, erhvervsmiljø, kvaliteten af de offentlige tjenester og arbejdsmarkedet samt omlægning af sociale udgifter med henblik på en mere omfattende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsesordning. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden forværrer konsekvenserne af den økonomiske krise den demografiske aldrings ugunstige virkninger for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. I særdeleshed er det for Italiens vedkommende vigtigt at gennemføre reformer inden for markedskonkurrence, erhvervsmiljø, kvaliteten af de offentlige tjenester og arbejdsmarkedet samt omlægning af sociale udgifter med henblik på en mere omfattende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsesordning.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at det reale BNP igen vil stige med 1,1 % i 2010 efter en nedgang på 4,8 % i 2009 (5 % efter det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010) og vokse med 2 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på gunstige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Fremskrivningerne af væksten i beskæftigelsen og af arbejdsløsheden er i lighed med programmets fremskrivninger af væksten i det reale BNP gunstigere end Kommissionens prognoser fra efteråret 2009. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at det reale BNP igen vil stige med 1,1 % i 2010 efter en nedgang på 4,8 % i 2009 (5 % efter det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010) og vokse med 2 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på gunstige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Fremskrivningerne af væksten i beskæftigelsen og af arbejdsløsheden er i lighed med programmets fremskrivninger af væksten i det reale BNP gunstigere end Kommissionens prognoser fra efteråret 2009.

| (5) | Ifølge programmet anslås underskuddet på de offentlige finanser i 2009 til 5,3 % af BNP. Den markante forringelse af underskuddet fra 2,7 % af BNP i 2008 afspejler i høj grad krisens indvirkning på de offentlige finanser. Flere genopretningspakker blev vedtaget i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. De beløb sig samlet til ca. 0,7 % af BNP i 2009 og finansieres ifølge myndighederne fuldt ud ved omfordeling af eksisterende midler og øgede indtægter. Ifølge programmet skal finanspolitikken strammes lidt allerede i 2010 og yderligere i 2011 og 2012 med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Dette svarer nogenlunde til den af Rådet foretrukne exitstrategi, hvori der også tages højde for den meget høje offentlige gældskvote. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet anslås underskuddet på de offentlige finanser i 2009 til 5,3 % af BNP. Den markante forringelse af underskuddet fra 2,7 % af BNP i 2008 afspejler i høj grad krisens indvirkning på de offentlige finanser. Flere genopretningspakker blev vedtaget i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. De beløb sig samlet til ca. 0,7 % af BNP i 2009 og finansieres ifølge myndighederne fuldt ud ved omfordeling af eksisterende midler og øgede indtægter. Ifølge programmet skal finanspolitikken strammes lidt allerede i 2010 og yderligere i 2011 og 2012 med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Dette svarer nogenlunde til den af Rådet foretrukne exitstrategi, hvori der også tages højde for den meget høje offentlige gældskvote.

| (6) | Ifølge programmet er det for 2010 planen, at det offentlige underskud skal nedbringes med 0,3 procentpoint til 5 % af BNP, hvilket umiddelbart ser ud til at svare nogenlunde til Rådets henstillinger af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7. Indtægtskvoten forventes at falde med 0,5 procentpoint af BNP, hvilket også skyldes udløbet af de indtægtsforøgende engangsforanstaltninger, der påvirkede udviklingen i 2009. Udgiftskvoten skal ifølge planen falde mere, nemlig med 0,8 procentpoint af BNP, primært som følge af den udgiftstilbageholdenhed, der blev indført i forbindelse med den finanspolitiske pakke for 2009-2011 vedtaget i sommeren 2008. Dette ses af den lavere vækst i de primære udgifter, som forventes at stige med 0,6 % i 2010, og af faldet i de offentlige investeringer efter den kraftige stigning i 2009. Budgettet for 2010 indeholder visse foranstaltninger ud over dem, som var planlagt i den i 2008 vedtagne finanspolitiske pakke for 2009-2011, og som ifølge myndighederne har en neutral indvirkning på budgetstillingen. Det indeholder en række nye ekspansive foranstaltninger, som beløber sig til ca. 0,4 % af BNP og skal anvendes til at støtte lavindkomstgrupper og finansiere øgede udgifter til sundhed og sociale formål samt militære opgaver i udlandet. Hovedfinansieringskilden er de i 2009 registrerede engangsindtægter (0,35 % af BNP) fra den ekstraordinære beskatning af aktiver ført illegalt ud af landet (scudo fiscale), da det på grund af det positive resultat blev besluttet i forbindelse med budgettet for 2010 at udsætte opkrævningen af nogle indkomstskatter (anslået til 0,25 % af BNP) fra 2009 til 2010.
  Med de yderligere ekspansive foranstaltninger afviges der i et vist omfang fra henstillingerne for 2010, om end der er tale om et mindre beløb, som ifølge myndighederne fuldt finansieres ved omfordeling af engangsindtægterne fra »scudo fiscale«. Efter forringelsen i 2009 på 0,25 procentpoint af BNP forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i henhold til den fælles metode) at stige med 0,5 procentpoint af BNP i 2010, hvilket hovedsagelig kan tilskrives udgiftstilbageholdenhed. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet er det for 2010 planen, at det offentlige underskud skal nedbringes med 0,3 procentpoint til 5 % af BNP, hvilket umiddelbart ser ud til at svare nogenlunde til Rådets henstillinger af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7. Indtægtskvoten forventes at falde med 0,5 procentpoint af BNP, hvilket også skyldes udløbet af de indtægtsforøgende engangsforanstaltninger, der påvirkede udviklingen i 2009. Udgiftskvoten skal ifølge planen falde mere, nemlig med 0,8 procentpoint af BNP, primært som følge af den udgiftstilbageholdenhed, der blev indført i forbindelse med den finanspolitiske pakke for 2009-2011 vedtaget i sommeren 2008. Dette ses af den lavere vækst i de primære udgifter, som forventes at stige med 0,6 % i 2010, og af faldet i de offentlige investeringer efter den kraftige stigning i 2009. Budgettet for 2010 indeholder visse foranstaltninger ud over dem, som var planlagt i den i 2008 vedtagne finanspolitiske pakke for 2009-2011, og som ifølge myndighederne har en neutral indvirkning på budgetstillingen. Det indeholder en række nye ekspansive foranstaltninger, som beløber sig til ca. 0,4 % af BNP og skal anvendes til at støtte lavindkomstgrupper og finansiere øgede udgifter til sundhed og sociale formål samt militære opgaver i udlandet. Hovedfinansieringskilden er de i 2009 registrerede engangsindtægter (0,35 % af BNP) fra den ekstraordinære beskatning af aktiver ført illegalt ud af landet (scudo fiscale), da det på grund af det positive resultat blev besluttet i forbindelse med budgettet for 2010 at udsætte opkrævningen af nogle indkomstskatter (anslået til 0,25 % af BNP) fra 2009 til 2010.

Med de yderligere ekspansive foranstaltninger afviges der i et vist omfang fra henstillingerne for 2010, om end der er tale om et mindre beløb, som ifølge myndighederne fuldt finansieres ved omfordeling af engangsindtægterne fra »scudo fiscale«. Efter forringelsen i 2009 på 0,25 procentpoint af BNP forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i henhold til den fælles metode) at stige med 0,5 procentpoint af BNP i 2010, hvilket hovedsagelig kan tilskrives udgiftstilbageholdenhed.

| (7) | Hovedsigtet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012, som er den af Rådet fastsatte frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, hvor underskudsmålet for 2011 er 3,9 % af BNP og 2,7 % af BNP for 2012. For at nå disse mål planlægger regeringen ud over de allerede vedtagne foranstaltninger i den finanspolitiske pakke en yderligere konsolideringsindsats, der beløber sig til 0,4 procentpoint af BNP i 2011 og yderligere 0,8 procentpoint i 2012. Der er ikke givet oplysninger om de brede foranstaltninger bag denne yderligere konsolidering, hvilket vanskeliggør vurderingen af den planlagte justerings overordnede sammensætning. Den primære saldo vil efter planen udgøre 1,3 % af BNP i 2011 og 2,7 % i 2012. Den planlagte årlige konsolidering udgør 0,5 procentpoint af BNP i 2011 og — procentpoint strukturelt set i 2012. Budgetjusteringen er således i nogen grad koncentreret i sidste del af perioden. Programmet bekræfter forpligtelsen til at opfylde den mellemfristede målsætning om en strukturelt afbalanceret budgetstilling. Ud fra de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede budgetmålsætning pagtens mål. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedsigtet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012, som er den af Rådet fastsatte frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, hvor underskudsmålet for 2011 er 3,9 % af BNP og 2,7 % af BNP for 2012. For at nå disse mål planlægger regeringen ud over de allerede vedtagne foranstaltninger i den finanspolitiske pakke en yderligere konsolideringsindsats, der beløber sig til 0,4 procentpoint af BNP i 2011 og yderligere 0,8 procentpoint i 2012. Der er ikke givet oplysninger om de brede foranstaltninger bag denne yderligere konsolidering, hvilket vanskeliggør vurderingen af den planlagte justerings overordnede sammensætning. Den primære saldo vil efter planen udgøre 1,3 % af BNP i 2011 og 2,7 % i 2012. Den planlagte årlige konsolidering udgør 0,5 procentpoint af BNP i 2011 og — procentpoint strukturelt set i 2012. Budgetjusteringen er således i nogen grad koncentreret i sidste del af perioden. Programmet bekræfter forpligtelsen til at opfylde den mellemfristede målsætning om en strukturelt afbalanceret budgetstilling. Ud fra de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede budgetmålsætning pagtens mål. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden.

| (8) | Som helhed betragtet er der risiko for, at budgetresultatet bliver dårligere end forventet i programmet. Denne risiko forstærkes i programperiodens seneste år. For det første kan væksten i det reale BNP blive lavere end forventet i programmet for hele perioden 2010-2012. I denne forbindelse tyder den sensitivitetsanalyse, der blev gennemført som led i programmet, på, at en 0,5 % lavere årlig vækst i BNP i programperioden vil medføre et samlet underskud, der vil være 0,7 procentpoint af BNP højere i 2012 (3,4 % af BNP i forhold til målet på 2,7 %), og som følge af konsekvenserne for den potentielle vækst en 0,5 procentpoint mindre samlet strukturel justering i perioden 2010-2012. For det andet forudsætter opfyldelsen af budgetmålene for 2011 og 2012 fastlæggelsen og gennemførelsen af en yderligere konsolideringsindsats, men i programmet nævnes ikke, hvilke brede foranstaltninger der er nødvendige for at gennemføre denne planlagte yderligere justering vedrørende det trendscenario, som i programmet er baseret på en uændret lovgivning. Hertil kommer, at programmet ser ud til at undervurdere den faktiske udvikling i udgifterne og dermed omfanget af de konsolideringsforanstaltninger, som er nødvendige for at nå budgetmålene. For det tredje vil det, endog før man begynder at overveje, hvilke yderligere konsolideringsforanstaltninger der skal træffes, være en udfordring at nå de trendprognoser, som omfatter den i sommeren 2008 vedtagne finanspolitiske pakke for perioden 2009-2011, eftersom der her i stort omfang forventes en omfattende udgiftstilbageholdenhed. I denne forbindelse viser erfaringerne, at udgiftsoverskridelser på centralt og lokalt niveau ikke kan udelukkes, især i de løbende primære udgifter, som i gennemsnit er steget med ca. 4,5 % i løbet af de sidste ti år. Det vil være nødvendigt at intensivere indsatsen for at reducere udgifterne, øge effektiviteten og forbedre servicekvaliteten, hvis det skal være muligt at nå de stramme udgiftsmål, der blev fastsat i den finanspolitiske pakke i sommeren 2008. |
| --- | --- |

(8)

Som helhed betragtet er der risiko for, at budgetresultatet bliver dårligere end forventet i programmet. Denne risiko forstærkes i programperiodens seneste år. For det første kan væksten i det reale BNP blive lavere end forventet i programmet for hele perioden 2010-2012. I denne forbindelse tyder den sensitivitetsanalyse, der blev gennemført som led i programmet, på, at en 0,5 % lavere årlig vækst i BNP i programperioden vil medføre et samlet underskud, der vil være 0,7 procentpoint af BNP højere i 2012 (3,4 % af BNP i forhold til målet på 2,7 %), og som følge af konsekvenserne for den potentielle vækst en 0,5 procentpoint mindre samlet strukturel justering i perioden 2010-2012. For det andet forudsætter opfyldelsen af budgetmålene for 2011 og 2012 fastlæggelsen og gennemførelsen af en yderligere konsolideringsindsats, men i programmet nævnes ikke, hvilke brede foranstaltninger der er nødvendige for at gennemføre denne planlagte yderligere justering vedrørende det trendscenario, som i programmet er baseret på en uændret lovgivning. Hertil kommer, at programmet ser ud til at undervurdere den faktiske udvikling i udgifterne og dermed omfanget af de konsolideringsforanstaltninger, som er nødvendige for at nå budgetmålene. For det tredje vil det, endog før man begynder at overveje, hvilke yderligere konsolideringsforanstaltninger der skal træffes, være en udfordring at nå de trendprognoser, som omfatter den i sommeren 2008 vedtagne finanspolitiske pakke for perioden 2009-2011, eftersom der her i stort omfang forventes en omfattende udgiftstilbageholdenhed. I denne forbindelse viser erfaringerne, at udgiftsoverskridelser på centralt og lokalt niveau ikke kan udelukkes, især i de løbende primære udgifter, som i gennemsnit er steget med ca. 4,5 % i løbet af de sidste ti år. Det vil være nødvendigt at intensivere indsatsen for at reducere udgifterne, øge effektiviteten og forbedre servicekvaliteten, hvis det skal være muligt at nå de stramme udgiftsmål, der blev fastsat i den finanspolitiske pakke i sommeren 2008.

| (9) | Den offentlige bruttogældskvote ligger et godt stykke over traktatens referenceværdi og forventes at stige frem til 2010. Med stigningen i 2008 anslås gældskvoten i henhold til programmet at være steget med 9,3 procentpoint til 115,1 % i 2009 (115,8 % i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010), hvilket hovedsagelig skyldes den store rentebyrde og den kraftige nedgang i det reale BNP, som kun delvist udlignes af den stadig betydelige BNP-deflatoreffekt. Gælden voksede også på grund af den primære saldo, som var negativ for første gang siden 1991, og stock-flow-tilpasningen hovedsagelig på grund af statens forebyggende akkumulering af likvide aktiver. I henhold til programmet vil gældskvoten stige med yderligere 1,8 procentpoint for 2010, eftersom rentebyrdens gældsforøgende effekt kun delvist vil blive udlignet af den formodede positive vækst i det reale BNP og BNP-deflatoren. Gældskvoten forventes herefter at udvise en faldende tendens i 2011 og 2012 til 114,6 % af BNP, hvilket hovedsagelig kan tilskrives de planlagte positive primære saldi og den forventede forøgelse af væksten i det reale BNP. Udviklingen i gældskvoten kunne let blive mindre gunstig end forventet i programmet, og navnlig efter 2010, da risiciene for budgetkonsolideringen forstærkes af, at væksten i det reale BNP muligvis bliver mindre end antaget i programmet. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogældskvote ligger et godt stykke over traktatens referenceværdi og forventes at stige frem til 2010. Med stigningen i 2008 anslås gældskvoten i henhold til programmet at være steget med 9,3 procentpoint til 115,1 % i 2009 (115,8 % i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010), hvilket hovedsagelig skyldes den store rentebyrde og den kraftige nedgang i det reale BNP, som kun delvist udlignes af den stadig betydelige BNP-deflatoreffekt. Gælden voksede også på grund af den primære saldo, som var negativ for første gang siden 1991, og stock-flow-tilpasningen hovedsagelig på grund af statens forebyggende akkumulering af likvide aktiver. I henhold til programmet vil gældskvoten stige med yderligere 1,8 procentpoint for 2010, eftersom rentebyrdens gældsforøgende effekt kun delvist vil blive udlignet af den formodede positive vækst i det reale BNP og BNP-deflatoren. Gældskvoten forventes herefter at udvise en faldende tendens i 2011 og 2012 til 114,6 % af BNP, hvilket hovedsagelig kan tilskrives de planlagte positive primære saldi og den forventede forøgelse af væksten i det reale BNP. Udviklingen i gældskvoten kunne let blive mindre gunstig end forventet i programmet, og navnlig efter 2010, da risiciene for budgetkonsolideringen forstærkes af, at væksten i det reale BNP muligvis bliver mindre end antaget i programmet.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen ligger klart under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne viser en mere begrænset stigning end gennemsnittet i EU takket være den fuldstændige gennemførelse af de vedtagne pensionsreformer. Dog er pensionsudgifterne målt i forhold til BNP blandt de højeste i EU. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 vil ikke være tilstrækkelig til at stabilisere den nuværende gældskvote. Hvis der sikres store primære overskud, vil dette således medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet som værende middel. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen ligger klart under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne viser en mere begrænset stigning end gennemsnittet i EU takket være den fuldstændige gennemførelse af de vedtagne pensionsreformer. Dog er pensionsudgifterne målt i forhold til BNP blandt de højeste i EU. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 vil ikke være tilstrækkelig til at stabilisere den nuværende gældskvote. Hvis der sikres store primære overskud, vil dette således medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet som værende middel.

| (12) | Den finanspolitiske styring i Italien er blevet væsentligt forbedret siden dets indførelse af euroen, hvorved landet via traktaten og stabilitets- og vækstpagten er blevet pålagt budgetbegrænsninger. Der er dog i flere henseender stadig plads til forbedringer inden for dets finanspolitiske rammer. Der er for nylig blevet truffet en række initiativer for at forbedre den finanspolitiske styring i Italien. For det første vedtog regeringen angående de kortsigtede retningslinjer for budgetplanerne i sommeren 2008 en treårig pakke, som ikke blot fastsatte de årlige mål for enkelte udgifts- og indtægtsposter, men også de brede foranstaltninger til opfyldelse af dem. Dette initiativ blev dog ifølge myndighederne ikke gentaget for budgettet for 2010 som følge af den usikkerhed, der er knyttet til det økonomiske tilbageslag. Den treårige budgethorisont er dog blevet forankret i rammeloven om reformen af budgetproceduren, der blev vedtaget i 2009. Den anden forbedring var forenklingen af statsbudgettets struktur, der muliggør en enklere og mere politikorienteret fordeling af ressourcerne.
  For det tredje er der blevet taget skridt til at forbedre overvågningen af udgifterne via detaljerede udgiftsanalyser på ministerieniveau. Også de to sidstnævnte forbedringer er blevet inkluderet i rammeloven og er dermed en fast bestanddel i budgetproceduren. Tiden vil vise, om den praktiske gennemførelse af denne reform, som vil tage nogle år, vil give de forventede resultater i form af bedre udgiftskontrol og finanspolitisk styring. Fremadrettet vil det være en stor udfordring for den finanspolitiske styring at fastsætte og gennemføre den nye ramme for finanspolitisk føderalisme, som skal sikre ansvarlighed hos de lokale myndigheder og forbedre effektiviteten. |
| --- | --- |

(12)

Den finanspolitiske styring i Italien er blevet væsentligt forbedret siden dets indførelse af euroen, hvorved landet via traktaten og stabilitets- og vækstpagten er blevet pålagt budgetbegrænsninger. Der er dog i flere henseender stadig plads til forbedringer inden for dets finanspolitiske rammer. Der er for nylig blevet truffet en række initiativer for at forbedre den finanspolitiske styring i Italien. For det første vedtog regeringen angående de kortsigtede retningslinjer for budgetplanerne i sommeren 2008 en treårig pakke, som ikke blot fastsatte de årlige mål for enkelte udgifts- og indtægtsposter, men også de brede foranstaltninger til opfyldelse af dem. Dette initiativ blev dog ifølge myndighederne ikke gentaget for budgettet for 2010 som følge af den usikkerhed, der er knyttet til det økonomiske tilbageslag. Den treårige budgethorisont er dog blevet forankret i rammeloven om reformen af budgetproceduren, der blev vedtaget i 2009. Den anden forbedring var forenklingen af statsbudgettets struktur, der muliggør en enklere og mere politikorienteret fordeling af ressourcerne.

For det tredje er der blevet taget skridt til at forbedre overvågningen af udgifterne via detaljerede udgiftsanalyser på ministerieniveau. Også de to sidstnævnte forbedringer er blevet inkluderet i rammeloven og er dermed en fast bestanddel i budgetproceduren. Tiden vil vise, om den praktiske gennemførelse af denne reform, som vil tage nogle år, vil give de forventede resultater i form af bedre udgiftskontrol og finanspolitisk styring. Fremadrettet vil det være en stor udfordring for den finanspolitiske styring at fastsætte og gennemføre den nye ramme for finanspolitisk føderalisme, som skal sikre ansvarlighed hos de lokale myndigheder og forbedre effektiviteten.

| (13) | Selv om gennemførelsen af pensionsreformerne og den gradvise forhøjelse af de kvindelige tjenestemænds pensionsalder, der blev indført i 2009, er en positiv udvikling, er pensionsudgifterne dog stadig den største post i de sociale udgifter. Dette går ud over andre sociale udgifter og mere produktive udgifter i form af støtte til forskning og innovation, hvilket kan få negative konsekvenser for den potentielle vækst. Da konsolideringsstrategien i programperioden forudsætter tilpasning af udgifterne, er det nødvendigt at foretage betydelige effektivitetsforbedringer for at undgå en forringelse af omfanget og kvaliteten af de leverede tjenesteydelser. Den seneste tids bestræbelser på at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet og omkostningseffektivitet og på at reformere udformningen af læseplanerne i de gymnasiale uddannelser vil eventuelt kunne munde ud i positive budgetresultater på mellemlang og lang sigt. |
| --- | --- |

(13)

Selv om gennemførelsen af pensionsreformerne og den gradvise forhøjelse af de kvindelige tjenestemænds pensionsalder, der blev indført i 2009, er en positiv udvikling, er pensionsudgifterne dog stadig den største post i de sociale udgifter. Dette går ud over andre sociale udgifter og mere produktive udgifter i form af støtte til forskning og innovation, hvilket kan få negative konsekvenser for den potentielle vækst. Da konsolideringsstrategien i programperioden forudsætter tilpasning af udgifterne, er det nødvendigt at foretage betydelige effektivitetsforbedringer for at undgå en forringelse af omfanget og kvaliteten af de leverede tjenesteydelser. Den seneste tids bestræbelser på at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet og omkostningseffektivitet og på at reformere udformningen af læseplanerne i de gymnasiale uddannelser vil eventuelt kunne munde ud i positive budgetresultater på mellemlang og lang sigt.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 nogenlunde i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som underskudsmålene er behæftet med, vil det imidlertid kunne forekomme, at budgetstrategien fra 2011 ikke vil være i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Især er det nødvendigt, at underskudsmålene for 2011-2012 understøttes af konkrete foranstaltninger, og at planerne for hele perioden styrkes tilstrækkeligt til at kunne modvirke de risici, der kan opstå som følge af lavere BNP-vækst og budgetafvigelser på udgiftssiden. Samme konklusion kan drages vedrørende den strukturelle tilpasning, der er planlagt i programmet, og som kan komme til at afvige fra Rådets henstilling. Medmindre der træffes passende modforholdsregler over for disse risici og konsolideringsplanerne gennemføres i fuldt omfang, er det ikke sikkert, at budgetstrategien er tilstrækkelig til at nedbringe den meget høje gældskvote i perioden 2011-2012. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 nogenlunde i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som underskudsmålene er behæftet med, vil det imidlertid kunne forekomme, at budgetstrategien fra 2011 ikke vil være i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Især er det nødvendigt, at underskudsmålene for 2011-2012 understøttes af konkrete foranstaltninger, og at planerne for hele perioden styrkes tilstrækkeligt til at kunne modvirke de risici, der kan opstå som følge af lavere BNP-vækst og budgetafvigelser på udgiftssiden. Samme konklusion kan drages vedrørende den strukturelle tilpasning, der er planlagt i programmet, og som kan komme til at afvige fra Rådets henstilling. Medmindre der træffes passende modforholdsregler over for disse risici og konsolideringsplanerne gennemføres i fuldt omfang, er det ikke sikkert, at budgetstrategien er tilstrækkelig til at nedbringe den meget høje gældskvote i perioden 2011-2012.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Italien i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Italien har kun delvist efterkommet denne henstilling, da det ikke er oplyst, hvilke brede foranstaltninger der skal gennemføres for at sikre den yderligere konsolidering, som er planlagt for 2011-2012. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Italien i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Italien har kun delvist efterkommet denne henstilling, da det ikke er oplyst, hvilke brede foranstaltninger der skal gennemføres for at sikre den yderligere konsolidering, som er planlagt for 2011-2012.

Den overordnede konklusion er, at underskuddet ifølge programmet skal falde lidt fra 5,3 % af BNP i 2009 til 5 % i 2010 som følge af den underskudstilpasning, som blev vedtaget i sommeren 2008, og som senere er medregnet i budgettet for 2010. Derefter skal underskudskvoten falde til under 3 % senest i 2012, som er den frist, Rådet har fastsat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Strategien er baseret på i) den fortsatte gennemførelse af udgiftstilpasningen for perioden 2009-2011, der blev vedtaget i sommeren 2008, og ii) en yderligere konsolidering, der beløber sig til 0,4 procentpoint af BNP i 2011, og yderligere 0,8 procentpoint i 2012, som dog ikke er underbygget af brede foranstaltninger. Bruttogældskvoten forventes at ville stige fra godt 115 % af BNP i 2009 til ca. 117 % af BNP i 2010. Derefter vil den efter planen falde til omkring 114,6 % i 2012, hvilket er i overensstemmelse med de planlagte budgetmål og antagelserne for den økonomiske vækst. Underskuds- og gældskvoterne kan dog risikere at blive højere end planlagt. Samlet set forekommer programmets makroøkonomiske antagelser optimistiske. Bortset fra de manglende brede foranstaltninger til underbygning af de planlagte yderligere konsolideringsbestræbelser vil opfyldelsen af trendprognoserne blive en meget stor udfordring, da der allerede kalkuleres med en meget betydelig udgiftstilbageholdenhed. I denne forbindelse viser erfaringen, at udgiftsoverskridelser ikke kan udelukkes. En afgørende udfordring for den finanspolitiske styring er gennemførelsen af reformen af budgetproceduren og af reglerne for finanspolitisk føderalisme med henblik på at forbedre de lokale myndigheders ansvarlighed og sikre finanspolitisk disciplin. Ud over den finanspolitiske konsolidering, som er en betingelse for at holde de offentlige finanser på en holdbar kurs også i betragtning af den meget høje gældskvote, vil en anden stor udfordring for Italiens økonomiske politik i de kommende år bestå i at gennemføre en hurtig og varig forbedring af produktiviteten for at genskabe konkurrenceevnen og øge landets lave potentielle BNP-vækst.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF opfordres Italien til:

| i) | nøje at gennemføre den planlagte budgetjustering og især gennemføre den finanspolitiske konsolidering i 2010 som planlagt og underbygge den planlagte konsolidering for 2011 og 2012 med konkrete foranstaltninger, at være indstillet på at træffe de krævede konsolideringsforanstaltninger, hvis det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, bliver en realitet, og som foreskrevet i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud at udnytte alle muligheder i tillæg til den finanspolitiske indsats, herunder dem, der følger af en forbedring af de økonomiske vilkår, for at fremskynde mindskelsen af bruttogældskvoten i retning af referenceværdien på 60 % af BNP. |
| --- | --- |

i)

nøje at gennemføre den planlagte budgetjustering og især gennemføre den finanspolitiske konsolidering i 2010 som planlagt og underbygge den planlagte konsolidering for 2011 og 2012 med konkrete foranstaltninger, at være indstillet på at træffe de krævede konsolideringsforanstaltninger, hvis det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, bliver en realitet, og som foreskrevet i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud at udnytte alle muligheder i tillæg til den finanspolitiske indsats, herunder dem, der følger af en forbedring af de økonomiske vilkår, for at fremskynde mindskelsen af bruttogældskvoten i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.

| ii) | at sikre, at gennemførelsen af reformen af budgetproceduren forbedrer betingelserne for udgiftskontrol og bidrager til at opfylde målsætningen om sunde offentlige finanser, og at reglerne for finanspolitisk føderalisme forbedrer de lokale myndigheders ansvarlighed og fremmer effektiviteten. |
| --- | --- |

ii)

at sikre, at gennemførelsen af reformen af budgetproceduren forbedrer betingelserne for udgiftskontrol og bidrager til at opfylde målsætningen om sunde offentlige finanser, og at reglerne for finanspolitisk føderalisme forbedrer de lokale myndigheders ansvarlighed og fremmer effektiviteten.

Italien opfordres også til bedre at overholde datakravene i adfærdskodeksen i betragtning af indtægts- og udgiftsfremskrivningernes vejledende karakter i programperiodens sidste år og til at give flere oplysninger om de brede foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte konsolidering i disse år, i kapitlet om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i de kommende opdateringer af stabilitetsprogrammet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | — |
| SP feb. 2009 | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2010 | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | — |
| SP feb. 2009 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2010 | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | — |
| SP feb. 2009 | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| KOM nov. 2009 | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | — |
| SP feb. 2009 | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | — |
| Offentlige indtægter (7)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| KOM nov. 2009 | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | — |
| SP feb. 2009 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | — |
| Offentlige udgifter (7)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| KOM nov. 2009 | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | — |
| SP feb. 2009 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | — |
| SP feb. 2009 | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | — |
| SP feb. 2009 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | — |
| SP feb. 2009 | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | — |
| SP feb. 2009 | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| KOM nov. 2009 | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | — |
| SP feb. 2009 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

KOM nov. 2009

–1,0

–4,7

0,7

1,4

—

SP feb. 2009

–0,6

–2,0

0,3

1,0

—

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2010

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,5

0,8

1,8

2,0

—

SP feb. 2009

3,5

1,2

1,7

2,0

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2010

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

KOM nov. 2009 (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

—

SP feb. 2009

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2010

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

KOM nov. 2009

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

—

SP feb. 2009

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

—

Offentlige indtægter (7)

(% af BNP)

SP jan. 2010

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

KOM nov. 2009

46,0

46,3

45,5

45,4

—

SP feb. 2009

46,4

46,8

46,8

46,4

—

Offentlige udgifter (7)

(% af BNP)

SP jan. 2010

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

KOM nov. 2009

48,8

51,6

50,8

50,5

—

SP feb. 2009

49,0

50,5

50,0

49,5

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

KOM nov. 2009

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

—

SP feb. 2009

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

KOM nov. 2009

2,4

–0,5

–0,6

0,1

—

SP feb. 2009

2,5

1,3

1,9

2,6

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

—

SP feb. 2009

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

—

SP feb. 2009

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2010

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

KOM nov. 2009

105,8

114,6

116,7

117,8

—

SP feb. 2009

105,9

110,5

112,0

111,6

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 og den foreløbige prognose fra februar 2010, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden henstiller Rådet til Kommissionen, »at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Især indeholder programmet ikke oplysninger om de brede foranstaltninger, som skal understøtte den planlagte yderligere konsolidering for at kunne opfylde budgetmålene på mellemlang sigt. Udgifts- og indtægtskvoterne i programmet for 2011 og 2012 er således ikke i overensstemmelse med budgetmålene. Hertil kommer, at de fakultative data om de funktionsopdelte offentlige udgifter (tabel 3 i bilag 2 til adfærdskodeksen) og om de likvide finansielle aktiver og den finansielle nettogæld (tabel 4 i bilag 2 til adfærdskodeksen) ikke er angivet.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionen på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % og 0,7 % i perioden 2008-2011.

(7)  Indtægts- og udgiftstallene i programmet er udviklingstendenser, som bygger på en uændret lovgivning. I de planlagte offentlige saldi er der indregnet yderligere foranstaltninger med positiv virkning på 0,4 % af BNP i 2011 og yderligere 0,8 % i 2012.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,2 % af BNP i 2008, 0,6 % i 2009 og 0,1 % i 2010; alle underskudsformindskende ifølge det seneste program. I Kommissionens prognose fra efteråret 2009 udgør engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger 0,2 % af BNP i både 2008 og 2009 og er underskudsformindskende, mens de udgør 0 % i 2010 og 0,1 % af BNP i 2011 og er underskudsforøgende.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/19

---

RÅDETS UDTALELSE

om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 142/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Letland, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Letland, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Den globale finanskrise forstærkede vendingen i Letlands indenlandske kraftigt stigende långivning og huspriser ved at stramme adgangen til og vilkårene for kreditgivning. Den samtidige nedgang på de eksterne markeder ramte eksportsektoren. Nedskrivningen af valutaen i nogle af de vigtigste handelspartnerlande har også bidraget til tabet af konkurrenceevne i de tidligere år.
  Letlands finansmarkeder og banksektor har været under stort pres fra og med oktober 2008. De lettiske myndigheder har derfor søgt finansiel bistand på den internationale scene, som blev stillet til rådighed ved udgangen af 2008 (2) og gjort betinget af en omfattende finanspolitisk konsolidering samt en reform af finanssystemet og en strukturreform. I lyset af den meget alvorlige forringelse af den økonomiske og budgetmæssige situation i første halvdel af 2009, som var værre end forventet, gennemførte regeringen supplerende finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, til dels understøttet af strukturreformer. Ovennævnte udvikling fik den 7. juli 2009 Rådet til at beslutte, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og at henstille, at denne situation bringes til ophør senest i 2012 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7. I anden halvdel af 2009 stabiliseredes økonomiens eksportorienterede sektor og begyndte at udvise tidlige tegn på opsving. Afmatningen i den nationale efterspørgsel var dog fortsat meget alvorlig, hovedsagelig på grund af en kraftig forringelse af arbejdsmarkedet og en negativ kreditvækst. Udbetalingerne af den internationale finansielle bistand, den konsekvente gennemførelse af 2009-budgettet og den vellykkede vedtagelse af 2010-budgettet med yderligere finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger bidrog til at stabilisere tilliden og forbedre markedets stemning over for Letland. Den største udfordring for den økonomiske politik er fortsat økonomisk stabilisering og tilbagevenden til en velfunderet indhentningsproces. Den økonomiske stabilisering afhænger i høj grad af, om de langsigtede forventninger forankres, hvilket kun vil ske, hvis den planlagte finanspolitiske konsolidering gennemføres. Men den økonomiske stabilisering bestemmes også direkte af, om der træffes strukturmæssigt sunde og rimelige finanspolitiske foranstaltninger, og om der gøres fremskridt med omstruktureringen af økonomien i retning af eksportsektoren. På baggrund af den kraftige forringelse af den eksterne konkurrenceevne i opsvingsårene er der også behov for at justere priserne på hjemmemarkedet og produktiviteten. EU-strukturfondsmidlerne skulle bidrage til at styrke eksportsektoren og afbøde recessionen.
  Det skarpe fald i hjemmemarkedets efterspørgsel og adgangen til reservekapacitet bidrog til at udligne de eksisterende ubalancer, reducere inflationen og fjerne underskuddet over for udlandet, hovedsagelig gennem et sammenbrud i importen. Den eksterne balance, som i overvejende grad var i underskud i opsvingsårene og blev finansieret via kapitalimport i forbindelse med banksektoren med en deraf følgende hurtig nettostigning i de eksterne passiver, nåede i 2009 et anslået overskud på over 8 % af BNP og skønnes at være i stort overskud i hele programperioden. |
| --- | --- |

(2)

Den globale finanskrise forstærkede vendingen i Letlands indenlandske kraftigt stigende långivning og huspriser ved at stramme adgangen til og vilkårene for kreditgivning. Den samtidige nedgang på de eksterne markeder ramte eksportsektoren. Nedskrivningen af valutaen i nogle af de vigtigste handelspartnerlande har også bidraget til tabet af konkurrenceevne i de tidligere år.

Letlands finansmarkeder og banksektor har været under stort pres fra og med oktober 2008. De lettiske myndigheder har derfor søgt finansiel bistand på den internationale scene, som blev stillet til rådighed ved udgangen af 2008 (2) og gjort betinget af en omfattende finanspolitisk konsolidering samt en reform af finanssystemet og en strukturreform. I lyset af den meget alvorlige forringelse af den økonomiske og budgetmæssige situation i første halvdel af 2009, som var værre end forventet, gennemførte regeringen supplerende finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, til dels understøttet af strukturreformer. Ovennævnte udvikling fik den 7. juli 2009 Rådet til at beslutte, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og at henstille, at denne situation bringes til ophør senest i 2012 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7. I anden halvdel af 2009 stabiliseredes økonomiens eksportorienterede sektor og begyndte at udvise tidlige tegn på opsving. Afmatningen i den nationale efterspørgsel var dog fortsat meget alvorlig, hovedsagelig på grund af en kraftig forringelse af arbejdsmarkedet og en negativ kreditvækst. Udbetalingerne af den internationale finansielle bistand, den konsekvente gennemførelse af 2009-budgettet og den vellykkede vedtagelse af 2010-budgettet med yderligere finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger bidrog til at stabilisere tilliden og forbedre markedets stemning over for Letland. Den største udfordring for den økonomiske politik er fortsat økonomisk stabilisering og tilbagevenden til en velfunderet indhentningsproces. Den økonomiske stabilisering afhænger i høj grad af, om de langsigtede forventninger forankres, hvilket kun vil ske, hvis den planlagte finanspolitiske konsolidering gennemføres. Men den økonomiske stabilisering bestemmes også direkte af, om der træffes strukturmæssigt sunde og rimelige finanspolitiske foranstaltninger, og om der gøres fremskridt med omstruktureringen af økonomien i retning af eksportsektoren. På baggrund af den kraftige forringelse af den eksterne konkurrenceevne i opsvingsårene er der også behov for at justere priserne på hjemmemarkedet og produktiviteten. EU-strukturfondsmidlerne skulle bidrage til at styrke eksportsektoren og afbøde recessionen.

Det skarpe fald i hjemmemarkedets efterspørgsel og adgangen til reservekapacitet bidrog til at udligne de eksisterende ubalancer, reducere inflationen og fjerne underskuddet over for udlandet, hovedsagelig gennem et sammenbrud i importen. Den eksterne balance, som i overvejende grad var i underskud i opsvingsårene og blev finansieret via kapitalimport i forbindelse med banksektoren med en deraf følgende hurtig nettostigning i de eksterne passiver, nåede i 2009 et anslået overskud på over 8 % af BNP og skønnes at være i stort overskud i hele programperioden.

| (3) | Skønt en stor del af den konstaterede nedgang i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er det potentielle outputs niveau også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kredit og stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund er det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. Navnlig er det vigtigt, at Letland fremskynder gennemførelsen af de brede strukturreformer af forvaltningen af budgettet og den offentlige sektor, forbedrer kvalifikationsniveauet som led i bestræbelserne på at øge produktiviteten og sikrer en effektiv udnyttelse af midlerne fra EU's strukturfonde. |
| --- | --- |

(3)

Skønt en stor del af den konstaterede nedgang i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er det potentielle outputs niveau også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kredit og stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund er det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. Navnlig er det vigtigt, at Letland fremskynder gennemførelsen af de brede strukturreformer af forvaltningen af budgettet og den offentlige sektor, forbedrer kvalifikationsniveauet som led i bestræbelserne på at øge produktiviteten og sikrer en effektiv udnyttelse af midlerne fra EU's strukturfonde.

| (4) | Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet vil produktionen angiveligt falde med hele 18,0 % i 2009, hvorefter det reale BNP vil falde med yderligere 4,0 % i 2010, før det i 2011 vil stige med 2,0 % og i 2012 med 3,8 %. Den forventede tilbagevenden til positiv vækst drives af den eksterne sektor og i mindre omfang af de faste investeringer, mens der for det private forbrug og den samlede efterspørgsel på hjemmemarkedet først sent i programperioden vil kunne registreres en større styrkelse. Ud fra de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette scenario plausibelt, men der består fortsat meget stor usikkerhed på grund af recessionens alvor.
  Programmets fremskrivning for en markant deflation i 2010 er realistisk, men i den forventede grad af fortsat deflation for 2011 er der måske ikke taget hensyn til, hvor hurtigt priserne igen stabiliseres. Den eksterne balance forventes at være i stort overskud i programperioden, hvilket generelt forekommer plausibelt, selvom størrelsen af de forventede overskud forekommer højt sat. Programmets valuta- og vekselkursantagelser stemmer overens med det makroøkonomiske scenario. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet vil produktionen angiveligt falde med hele 18,0 % i 2009, hvorefter det reale BNP vil falde med yderligere 4,0 % i 2010, før det i 2011 vil stige med 2,0 % og i 2012 med 3,8 %. Den forventede tilbagevenden til positiv vækst drives af den eksterne sektor og i mindre omfang af de faste investeringer, mens der for det private forbrug og den samlede efterspørgsel på hjemmemarkedet først sent i programperioden vil kunne registreres en større styrkelse. Ud fra de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette scenario plausibelt, men der består fortsat meget stor usikkerhed på grund af recessionens alvor.

Programmets fremskrivning for en markant deflation i 2010 er realistisk, men i den forventede grad af fortsat deflation for 2011 er der måske ikke taget hensyn til, hvor hurtigt priserne igen stabiliseres. Den eksterne balance forventes at være i stort overskud i programperioden, hvilket generelt forekommer plausibelt, selvom størrelsen af de forventede overskud forekommer højt sat. Programmets valuta- og vekselkursantagelser stemmer overens med det makroøkonomiske scenario.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud til 10 % af BNP i 2009. Den alvorlige forringelse fra et underskud på 4,1 % af BNP i 2008 afspejler krisens indvirkning på de offentlige finanser trods vedtagelsen af et restriktivt tillægsbudget den 16. juni 2009 i samråd med internationale långivere, hvilket er ensbetydende med en konsolideringsindsats på 4,4 % af BNP, næsten udelukkende på udgiftssiden. Skatteprovenuet faldt med en fjerdedel i nominelle tal i forhold til 2008 trods moms- og afgiftsstigninger i begyndelsen af 2009. Ifølge programmet og i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået inden for rammerne af den internationale finansieringsbistand, forventes der ført en restriktiv finanspolitik i hele programperioden på grund af det manglende finanspolitiske råderum og nødvendigheden af at rette op på den økonomiske uligevægt. Dette er i overensstemmelse med Rådets exitstrategi for Letland, som er baseret på en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud til 10 % af BNP i 2009. Den alvorlige forringelse fra et underskud på 4,1 % af BNP i 2008 afspejler krisens indvirkning på de offentlige finanser trods vedtagelsen af et restriktivt tillægsbudget den 16. juni 2009 i samråd med internationale långivere, hvilket er ensbetydende med en konsolideringsindsats på 4,4 % af BNP, næsten udelukkende på udgiftssiden. Skatteprovenuet faldt med en fjerdedel i nominelle tal i forhold til 2008 trods moms- og afgiftsstigninger i begyndelsen af 2009. Ifølge programmet og i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået inden for rammerne af den internationale finansieringsbistand, forventes der ført en restriktiv finanspolitik i hele programperioden på grund af det manglende finanspolitiske råderum og nødvendigheden af at rette op på den økonomiske uligevægt. Dette er i overensstemmelse med Rådets exitstrategi for Letland, som er baseret på en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012.

| (6) | Statsbudgettet for 2010, som parlamentet vedtog den 1. december 2009, tager udgangspunkt i en yderligere diskretionær konsolideringsindsats på over 4,2 % af BNP som fastsat i forbindelse med betalingsbalancestøtten og godkendt af Rådet i henstillingen til Letland af 7. juli 2009. Konsolideringen er ligeligt fordelt mellem udgifter (2,0 % af BNP) og indtægter (2,2 % af BNP). Den finanspolitiske indsats på indtægtssiden medfører en forventet stor stigning i indtægtskvoten (+ 2,4 % af GDP — den betydelige denominatoreffekt udlignes næsten direkte af den tilsvarende udhuling af skattegrundlaget).
  Den primære udgiftskvote forventes dog kun at falde med 0,2 % af BNP trods den betydelige konsolideringsindsats (herunder følgevirkninger af foranstaltningerne fra juni 2009), især på grund af den gennemgribende denominatoreffekt. Blandt indtægtsforanstaltningerne kan nævnes forhøjelsen af den personlige skatteprocent (+ 0,8 % af BNP), forskellige reformer, der gør den personlige indkomstskat og socialbidragssystemerne mere neutrale (+ 0,8 % af BNP), samt yderligere beskatning af fast ejendom (+ 0,3 % af BNP, bl.a. i form af en udvidelse af grundlaget til at omfatte boliger med en vis grad af progression), progressiv beskatning af brug af køretøjer (+ 0,2 % af BNP) og afgiftsstigninger på gas og tobak. På udgiftssiden blev der med statsbudgettet for 2010 indført nedskæringer i udgifter, som i vid udstrækning var baseret på strukturreformer med en indvirkning på mellemlang sigt, især sammenlægning/lukning af agenturer og institutioner under ministerierne for hhv. landbrug, kultur, uddannelse og forsvar, mens der foretages yderligere nedskæringer til en værdi af 0,5 % af BNP på transportområdet inden for vedligeholdelsesudgifter og kørselsfradrag. Yderligere nedskæringer i de lokale myndigheders lønudgifter skaber besparelser på 0,4 % af BNP, mens begrænsninger i udgifterne til arbejdsløshed, barsel og forældreorlov over en vis tærskel medfører besparelser på 0,2 % af BNP. Letland har ikke i særlig stort omfang gjort brug af engangsforanstaltninger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregninger, der er foretaget på grundlag af data fra programmet, forventes den strukturelle balance (dvs. den konjunkturtilpassede nettobalance eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at forbedres med lidt over 2 % (fra – 7,6 % til – 5,5 %), hvilket er i tråd med den nødvendige restriktive finanspolitiske kurs. Forbedringen er mindre end resultatet af konsolideringsforanstaltningerne på grund af den mekaniske udhuling af skattegrundlaget og de øgede udgifter til betaling af renter, nemlig 1,1 % af BNP. |
| --- | --- |

(6)

Statsbudgettet for 2010, som parlamentet vedtog den 1. december 2009, tager udgangspunkt i en yderligere diskretionær konsolideringsindsats på over 4,2 % af BNP som fastsat i forbindelse med betalingsbalancestøtten og godkendt af Rådet i henstillingen til Letland af 7. juli 2009. Konsolideringen er ligeligt fordelt mellem udgifter (2,0 % af BNP) og indtægter (2,2 % af BNP). Den finanspolitiske indsats på indtægtssiden medfører en forventet stor stigning i indtægtskvoten (+ 2,4 % af GDP — den betydelige denominatoreffekt udlignes næsten direkte af den tilsvarende udhuling af skattegrundlaget).

Den primære udgiftskvote forventes dog kun at falde med 0,2 % af BNP trods den betydelige konsolideringsindsats (herunder følgevirkninger af foranstaltningerne fra juni 2009), især på grund af den gennemgribende denominatoreffekt. Blandt indtægtsforanstaltningerne kan nævnes forhøjelsen af den personlige skatteprocent (+ 0,8 % af BNP), forskellige reformer, der gør den personlige indkomstskat og socialbidragssystemerne mere neutrale (+ 0,8 % af BNP), samt yderligere beskatning af fast ejendom (+ 0,3 % af BNP, bl.a. i form af en udvidelse af grundlaget til at omfatte boliger med en vis grad af progression), progressiv beskatning af brug af køretøjer (+ 0,2 % af BNP) og afgiftsstigninger på gas og tobak. På udgiftssiden blev der med statsbudgettet for 2010 indført nedskæringer i udgifter, som i vid udstrækning var baseret på strukturreformer med en indvirkning på mellemlang sigt, især sammenlægning/lukning af agenturer og institutioner under ministerierne for hhv. landbrug, kultur, uddannelse og forsvar, mens der foretages yderligere nedskæringer til en værdi af 0,5 % af BNP på transportområdet inden for vedligeholdelsesudgifter og kørselsfradrag. Yderligere nedskæringer i de lokale myndigheders lønudgifter skaber besparelser på 0,4 % af BNP, mens begrænsninger i udgifterne til arbejdsløshed, barsel og forældreorlov over en vis tærskel medfører besparelser på 0,2 % af BNP. Letland har ikke i særlig stort omfang gjort brug af engangsforanstaltninger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregninger, der er foretaget på grundlag af data fra programmet, forventes den strukturelle balance (dvs. den konjunkturtilpassede nettobalance eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at forbedres med lidt over 2 % (fra – 7,6 % til – 5,5 %), hvilket er i tråd med den nødvendige restriktive finanspolitiske kurs. Forbedringen er mindre end resultatet af konsolideringsforanstaltningerne på grund af den mekaniske udhuling af skattegrundlaget og de øgede udgifter til betaling af renter, nemlig 1,1 % af BNP.

| (7) | I den foreliggende form passer linjen i programmet til den linje, som er fastlagt inden for rammerne af betalingsbalancestøtten, nemlig underskud begrænset til 6 % og 3 % af BNP i 2011 og 2012, hvilket stemmer overens med Rådets henstilling af 7. juli 2009 om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012.
  Disse finanspolitiske mål kræver supplerende konsolideringsforanstaltninger som anbefalet af Rådet og i overensstemmelse med det supplerende aftalememorandum fra februar 2012. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregning af den strukturelle saldo baseret på tal fra programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode opfylder det opdaterede konvergensprogram ikke det mellemfristede budgetmål (MTO), dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, inden for programperioden (4). På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning målsætningerne i stabilitets- og vækstpagten. Ifølge den strukturelle saldo som beregnet af Kommissionens tjenestegrene udgør den tilsvarende finanspolitiske indsats 3,75 % over to år med en vis forvægt i 2011. Scenariet for 2011 og 2012 understøttes allerede nu af adskillige foranstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden, som de lettiske myndigheder har beskrevet og givet tilsagn om at gennemføre i forbindelse med betalingsbalancestøtten. På udgiftssiden påregner de lettiske myndigheder navnlig at foretage en bred gennemgang af de sociale sikringsydelser og pensionssystemerne; her er målet at sikre, at pensionssystemets tre søjler fortsat er holdbare og tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(7)

I den foreliggende form passer linjen i programmet til den linje, som er fastlagt inden for rammerne af betalingsbalancestøtten, nemlig underskud begrænset til 6 % og 3 % af BNP i 2011 og 2012, hvilket stemmer overens med Rådets henstilling af 7. juli 2009 om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012.

Disse finanspolitiske mål kræver supplerende konsolideringsforanstaltninger som anbefalet af Rådet og i overensstemmelse med det supplerende aftalememorandum fra februar 2012. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregning af den strukturelle saldo baseret på tal fra programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode opfylder det opdaterede konvergensprogram ikke det mellemfristede budgetmål (MTO), dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, inden for programperioden (4). På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning målsætningerne i stabilitets- og vækstpagten. Ifølge den strukturelle saldo som beregnet af Kommissionens tjenestegrene udgør den tilsvarende finanspolitiske indsats 3,75 % over to år med en vis forvægt i 2011. Scenariet for 2011 og 2012 understøttes allerede nu af adskillige foranstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden, som de lettiske myndigheder har beskrevet og givet tilsagn om at gennemføre i forbindelse med betalingsbalancestøtten. På udgiftssiden påregner de lettiske myndigheder navnlig at foretage en bred gennemgang af de sociale sikringsydelser og pensionssystemerne; her er målet at sikre, at pensionssystemets tre søjler fortsat er holdbare og tilstrækkelige.

| (8) | Mere fremadrettet kan udviklingen vise sig at blive værre end forventet i programmet i betragtning af omfanget af den resterende tilpasning i en situation med en afdæmpet økonomi, usikkerhed med hensyn til fremtidige indtægtstendenser og til de foranstaltninger, som skal understøtte konsolideringen, samt omfanget af de reformer, der stadig skal gennemføres for at underbygge et holdbart opsving. Som det erkendes i programmet, er stabilitet i finanssektoren en forudsætning for et økonomisk opsving. Med hensyn til politiske og gennemførelsesmæssige risici kan de omfattende finanspolitiske foranstaltninger eksponere regeringen for søgsmål, fordi det i forbindelse med de kommende valg og på grund af den hidtil gennemførte konsolidering kan vise sig vanskeligt at finde yderligere supplerende foranstaltninger, der kan opfylde målene for 2011 og 2012, ud over de omfattende foranstaltninger, der allerede er vedtaget.
  På den anden side har de lettiske myndigheder et meget kraftigt incitament til at opfylde de bindende tilsagn, der er givet i aftalerne om betalingsbalancestøtten. Endvidere har de lettiske myndigheder med den konsolidering, der allerede er gennemført, på overbevisende måde godtgjort, at de er i stand til at gennemføre en omfattende konsolideringsindsats på tilfredsstillende måde. Risiciene for budgetfremskrivningerne og det makroøkonomiske scenario forekommer derfor at være ligeligt fordelt over hele programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Mere fremadrettet kan udviklingen vise sig at blive værre end forventet i programmet i betragtning af omfanget af den resterende tilpasning i en situation med en afdæmpet økonomi, usikkerhed med hensyn til fremtidige indtægtstendenser og til de foranstaltninger, som skal understøtte konsolideringen, samt omfanget af de reformer, der stadig skal gennemføres for at underbygge et holdbart opsving. Som det erkendes i programmet, er stabilitet i finanssektoren en forudsætning for et økonomisk opsving. Med hensyn til politiske og gennemførelsesmæssige risici kan de omfattende finanspolitiske foranstaltninger eksponere regeringen for søgsmål, fordi det i forbindelse med de kommende valg og på grund af den hidtil gennemførte konsolidering kan vise sig vanskeligt at finde yderligere supplerende foranstaltninger, der kan opfylde målene for 2011 og 2012, ud over de omfattende foranstaltninger, der allerede er vedtaget.

På den anden side har de lettiske myndigheder et meget kraftigt incitament til at opfylde de bindende tilsagn, der er givet i aftalerne om betalingsbalancestøtten. Endvidere har de lettiske myndigheder med den konsolidering, der allerede er gennemført, på overbevisende måde godtgjort, at de er i stand til at gennemføre en omfattende konsolideringsindsats på tilfredsstillende måde. Risiciene for budgetfremskrivningerne og det makroøkonomiske scenario forekommer derfor at være ligeligt fordelt over hele programperioden.

| (9) | Den offentlige bruttogæld anslås til 34,8 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 19,5 % året før. Gældskvoten forventes at stige kraftigt med yderligere 22 procentpoint i løbet af programperioden på grund af betydelige skatteunderskud, men også en omfattende positiv stock-flow-tilpasning, som udgør 8 % af BNP i 2010, da udbetalinger på omkring 15 % af BNP fra forskellige internationale långivere forventes at overstige dækningen af de rent budgetmæssige behov. De sidste udgifter til støtteforanstaltningerne i banksektoren udgør dog en risiko i 2011 og 2012. Følgelig er der risici i forbindelse med programfremskrivningen, der viser en gældskvote, som topper ved lidt under 60 % i 2011. Fremskrivningen for det sidste programår, 2012, er 56,8 % af BNP. Mens gældskvoten fortsat forventes at ligge under referenceværdien i hele programperioden som fastlagt i Maastrichttraktaten, er tendensen kraftigt stigende indtil 2011. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld anslås til 34,8 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 19,5 % året før. Gældskvoten forventes at stige kraftigt med yderligere 22 procentpoint i løbet af programperioden på grund af betydelige skatteunderskud, men også en omfattende positiv stock-flow-tilpasning, som udgør 8 % af BNP i 2010, da udbetalinger på omkring 15 % af BNP fra forskellige internationale långivere forventes at overstige dækningen af de rent budgetmæssige behov. De sidste udgifter til støtteforanstaltningerne i banksektoren udgør dog en risiko i 2011 og 2012. Følgelig er der risici i forbindelse med programfremskrivningen, der viser en gældskvote, som topper ved lidt under 60 % i 2011. Fremskrivningen for det sidste programår, 2012, er 56,8 % af BNP. Mens gældskvoten fortsat forventes at ligge under referenceværdien i hele programperioden som fastlagt i Maastrichttraktaten, er tendensen kraftigt stigende indtil 2011.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten kun gradvist når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart næsten vil stabilisere gældskvoten i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten kun gradvist når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart næsten vil stabilisere gældskvoten i 2020.

| (11) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart mindre end EU-gennemsnittet som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker dog de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet.
  Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (5) fra 2009 blev vurderet til at være høje. |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart mindre end EU-gennemsnittet som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker dog de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet.

Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (5) fra 2009 blev vurderet til at være høje.

| (12) | Den procykliske finanspolitik fra årene før krisen betyder, at der nu er behov for en radikal stramning af budgetrammerne og det offentlige finansforvaltningssystem. Der er allerede gjort visse fremskridt og planlagt flere initiativer. Med kabinettets forordning af 3. november 2009 er der taget hensyn til nødvendigheden af at fjerne unødig usmidighed i budgettet for at øge fleksibiliteten i udgifterne, idet finansministeren nu har mulighed for at omfordele bevillinger til et bestemt budgetområde på tværs af programmer, underprogrammer og økonomiske udgiftskategorier. Overvågningen af udgifter relateret til EU-strukturfondsmidler er blevet styrket med ændringer i finansloven vedrørende 2010-budgettet. Finansministeriet skal fremover udarbejde og fremlægge et udkast til lov om finanspolitisk disciplin i samarbejde med andre relevante institutioner for at sikre en konjunkturudjævnende finanspolitisk disciplin på alle niveauer af den offentlige forvaltning. En bred gennemgang vil sandsynligvis forbedre prioriterings- og beslutningsprocessen forud for udformningen af de kommende budgetter: det er planen at analysere alle ydelser fra offentlige institutioner med det formål at vurdere, om de fortsat skal leveres, indstilles eller udliciteres, og der skal foretages en gennemgang af alle offentlige selskaber for at vurdere, om de eventuelt skal omstruktureres. For at støtte den finanspolitiske konsolidering er det også nødvendigt at indføre effektive sanktionsprocedurer for enkeltpersoners misbrug af offentlige midler, at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data og at styrke kontrollen med udestående og planlagte forpligtelser. |
| --- | --- |

(12)

Den procykliske finanspolitik fra årene før krisen betyder, at der nu er behov for en radikal stramning af budgetrammerne og det offentlige finansforvaltningssystem. Der er allerede gjort visse fremskridt og planlagt flere initiativer. Med kabinettets forordning af 3. november 2009 er der taget hensyn til nødvendigheden af at fjerne unødig usmidighed i budgettet for at øge fleksibiliteten i udgifterne, idet finansministeren nu har mulighed for at omfordele bevillinger til et bestemt budgetområde på tværs af programmer, underprogrammer og økonomiske udgiftskategorier. Overvågningen af udgifter relateret til EU-strukturfondsmidler er blevet styrket med ændringer i finansloven vedrørende 2010-budgettet. Finansministeriet skal fremover udarbejde og fremlægge et udkast til lov om finanspolitisk disciplin i samarbejde med andre relevante institutioner for at sikre en konjunkturudjævnende finanspolitisk disciplin på alle niveauer af den offentlige forvaltning. En bred gennemgang vil sandsynligvis forbedre prioriterings- og beslutningsprocessen forud for udformningen af de kommende budgetter: det er planen at analysere alle ydelser fra offentlige institutioner med det formål at vurdere, om de fortsat skal leveres, indstilles eller udliciteres, og der skal foretages en gennemgang af alle offentlige selskaber for at vurdere, om de eventuelt skal omstruktureres. For at støtte den finanspolitiske konsolidering er det også nødvendigt at indføre effektive sanktionsprocedurer for enkeltpersoners misbrug af offentlige midler, at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data og at styrke kontrollen med udestående og planlagte forpligtelser.

| (13) | Kvaliteten af de offentlige finanser bliver sandsynligvis forbedret via de omfattende ændringer, som indvirker på indtægtsstrukturen, bl.a. i form af øget fokus på en mere effektiv og rimelig formuebeskatning. Der vil dog fortsat være en høj skattekile på lønindtægter, efter at den personlige indkomstskat blev sat i vejret. En konsekvent langsigtet skattestrategi vil bidrage til at optimere beskatningsstrukturens indvirkning på væksten. Udviklingen af hensigtsmæssige administrative og juridiske systemer til at håndtere den grå økonomi forekommer også vigtige for at sikre, at den igangværende finanspolitiske konsolidering kan blive gennemført med held. Eftersom kravet om konsolidering har lagt pres på ressourcerne, er der truffet dybtgående foranstaltninger for at effektivisere de offentlige udgifter. En styrkelse af kapaciteten i den statslige arbejdsformidling kunne forbedre effektiviteten af aktiveringsforanstaltningerne for arbejdsmarkedet. Rettidig, målrettet anvendelse af EU-strukturfondsmidler til finansiering vil sandsynligvis mere generelt bidrage til at afbøde virkningerne af den økonomiske krise. Loven om lønregulering for embedsmænd og ansatte i centrale og lokale offentlige institutioner, som blev vedtaget den 1. december 2009, samler alle forordninger for ansatte i den offentlige sektor i en enkelt forordning og skaber yderligere incitament for disse ansatte, fordi den øger lønsystemets gennemsigtighed, mens den for budgetmyndigheder på forskellige niveauer strammer udgiftskontrollen og understøtter konsolideringsprocessen. |
| --- | --- |

(13)

Kvaliteten af de offentlige finanser bliver sandsynligvis forbedret via de omfattende ændringer, som indvirker på indtægtsstrukturen, bl.a. i form af øget fokus på en mere effektiv og rimelig formuebeskatning. Der vil dog fortsat være en høj skattekile på lønindtægter, efter at den personlige indkomstskat blev sat i vejret. En konsekvent langsigtet skattestrategi vil bidrage til at optimere beskatningsstrukturens indvirkning på væksten. Udviklingen af hensigtsmæssige administrative og juridiske systemer til at håndtere den grå økonomi forekommer også vigtige for at sikre, at den igangværende finanspolitiske konsolidering kan blive gennemført med held. Eftersom kravet om konsolidering har lagt pres på ressourcerne, er der truffet dybtgående foranstaltninger for at effektivisere de offentlige udgifter. En styrkelse af kapaciteten i den statslige arbejdsformidling kunne forbedre effektiviteten af aktiveringsforanstaltningerne for arbejdsmarkedet. Rettidig, målrettet anvendelse af EU-strukturfondsmidler til finansiering vil sandsynligvis mere generelt bidrage til at afbøde virkningerne af den økonomiske krise. Loven om lønregulering for embedsmænd og ansatte i centrale og lokale offentlige institutioner, som blev vedtaget den 1. december 2009, samler alle forordninger for ansatte i den offentlige sektor i en enkelt forordning og skaber yderligere incitament for disse ansatte, fordi den øger lønsystemets gennemsigtighed, mens den for budgetmyndigheder på forskellige niveauer strammer udgiftskontrollen og understøtter konsolideringsprocessen.

| (14) | Letland er yderst hårdt ramt af krisen og har været tvunget til at søge international finansiel bistand. Et svagt arbejdsmarked, en lavere finansiel gearing og behov for finanspolitisk konsolidering vil bremse det økonomiske opsving, selvom der er positive tegn på, at indikatorerne for konkurrenceevnen er begyndt at blive bedre. Presset på finansmarkederne er blevet meget mindre siden sommeren 2009, men situationen er fortsat yderst afhængig af, at der træffes yderligere foranstaltninger for at takle de resterende udfordringer. Kontrollen med finanssektoren er blevet styrket, bl.a. i form af et bedre samarbejde med udenlandske tilsynsorganer, og der er truffet foranstaltninger for at sikre en passende kapitalisering i banksystemet. Letland har truffet dristige foranstaltninger for at håndtere forringelsen af de offentlige finanser.
  En holdbar forbedring af de offentlige finanser, samtidig med at der sikres en retfærdig fordeling af byrder, og konkurrenceevnen forbedres, kan hjælpes på vej af en yderligere styrkelse af udnyttelsen og styringen af EU-strukturfondsmidler, fokus på foranstaltninger til støtte for direkte udenlandske investeringer og eksportskabende virksomheder, hensigtsmæssig uddannelse af arbejdskraften og klarere prioriteringer for konkurrenceevne og F&U-politik. |
| --- | --- |

(14)

Letland er yderst hårdt ramt af krisen og har været tvunget til at søge international finansiel bistand. Et svagt arbejdsmarked, en lavere finansiel gearing og behov for finanspolitisk konsolidering vil bremse det økonomiske opsving, selvom der er positive tegn på, at indikatorerne for konkurrenceevnen er begyndt at blive bedre. Presset på finansmarkederne er blevet meget mindre siden sommeren 2009, men situationen er fortsat yderst afhængig af, at der træffes yderligere foranstaltninger for at takle de resterende udfordringer. Kontrollen med finanssektoren er blevet styrket, bl.a. i form af et bedre samarbejde med udenlandske tilsynsorganer, og der er truffet foranstaltninger for at sikre en passende kapitalisering i banksystemet. Letland har truffet dristige foranstaltninger for at håndtere forringelsen af de offentlige finanser.

En holdbar forbedring af de offentlige finanser, samtidig med at der sikres en retfærdig fordeling af byrder, og konkurrenceevnen forbedres, kan hjælpes på vej af en yderligere styrkelse af udnyttelsen og styringen af EU-strukturfondsmidler, fokus på foranstaltninger til støtte for direkte udenlandske investeringer og eksportskabende virksomheder, hensigtsmæssig uddannelse af arbejdskraften og klarere prioriteringer for konkurrenceevne og F&U-politik.

| (15) | Generelt er der i 2010 overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, og underskudsmålene fastsat inden for rammerne af betalingsbalancestøtten. Under hensyntagen til de forskellige risici ser budgetstrategien for 2011 og derefter generelt ud til at stemme overens med underskudsmålene i begge rammer og afspejler myndighedernes ønske om at overholde Maastrichtkriterierne i 2012 og dermed komme med i euroområdet i 2014. Den finanspolitiske politik ser ud til at kunne sikre en problemfri deltagelse i ERM II og er en hensigtsmæssig reaktion på udfordringerne ved den alvorlige recession takket være den ambitiøse korrektion af det betydelige strukturmæssige underskud, der nu er undervejs. Den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo på omkring 2 % af BNP er dog mindre end den årlige finanspolitiske indsats på mindst 2,75 % i perioden 2010-2012, som Rådet anbefalede i juli 2009, navnlig i lyset af de øgede renteudgifter, som næsten udgør 2 % af BNP, og den mekaniske udhuling af skattegrundlaget ved periodens begyndelse. De konjunkturkorrigerede og strukturelle balancer skal dog fortolkes med forsigtighed, og der skal tages hensyn til betydelige usikkerhedsmomenter omkring den skønnede potentielle vækst og outputgabet for Letland og til, at det ekstraordinært ustabile økonomiske miljø i 2008 kan resultere i standardelasticiteter, som ikke i tilstrækkelig høj grad indfanger de budgetmæssige følger af den ekstreme økonomiske nedgang i Letland. I lyset af de afbalancerede risici og under hensyntagen til mængden af diskretionære foranstaltninger, der allerede er truffet eller skitseret, forekommer den finanspolitiske indsats som planlagt i programmet generelt at være i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra juli.
  Men eftersom der stadig skal foretages en omfattende finanspolitisk tilpasning, som endnu ikke er understøttet af klart præciserede foranstaltninger, består der en risiko for, at budgetresultatet bliver værre end planlagt, selvom denne risiko opvejes af de bindende tilsagn, der er afgivet under de internationale aftaler om økonomisk bistand, og af, at myndighederne hidtil har honoreret disse. De lettiske myndigheder skal således stadig forbedre budgetrammerne og beslutningsprocesserne som planlagt i løbet af 2010. |
| --- | --- |

(15)

Generelt er der i 2010 overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, og underskudsmålene fastsat inden for rammerne af betalingsbalancestøtten. Under hensyntagen til de forskellige risici ser budgetstrategien for 2011 og derefter generelt ud til at stemme overens med underskudsmålene i begge rammer og afspejler myndighedernes ønske om at overholde Maastrichtkriterierne i 2012 og dermed komme med i euroområdet i 2014. Den finanspolitiske politik ser ud til at kunne sikre en problemfri deltagelse i ERM II og er en hensigtsmæssig reaktion på udfordringerne ved den alvorlige recession takket være den ambitiøse korrektion af det betydelige strukturmæssige underskud, der nu er undervejs. Den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo på omkring 2 % af BNP er dog mindre end den årlige finanspolitiske indsats på mindst 2,75 % i perioden 2010-2012, som Rådet anbefalede i juli 2009, navnlig i lyset af de øgede renteudgifter, som næsten udgør 2 % af BNP, og den mekaniske udhuling af skattegrundlaget ved periodens begyndelse. De konjunkturkorrigerede og strukturelle balancer skal dog fortolkes med forsigtighed, og der skal tages hensyn til betydelige usikkerhedsmomenter omkring den skønnede potentielle vækst og outputgabet for Letland og til, at det ekstraordinært ustabile økonomiske miljø i 2008 kan resultere i standardelasticiteter, som ikke i tilstrækkelig høj grad indfanger de budgetmæssige følger af den ekstreme økonomiske nedgang i Letland. I lyset af de afbalancerede risici og under hensyntagen til mængden af diskretionære foranstaltninger, der allerede er truffet eller skitseret, forekommer den finanspolitiske indsats som planlagt i programmet generelt at være i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra juli.

Men eftersom der stadig skal foretages en omfattende finanspolitisk tilpasning, som endnu ikke er understøttet af klart præciserede foranstaltninger, består der en risiko for, at budgetresultatet bliver værre end planlagt, selvom denne risiko opvejes af de bindende tilsagn, der er afgivet under de internationale aftaler om økonomisk bistand, og af, at myndighederne hidtil har honoreret disse. De lettiske myndigheder skal således stadig forbedre budgetrammerne og beslutningsprocesserne som planlagt i løbet af 2010.

| (16) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, giver programmet alle de krævede og de fleste af de frivillige data. I Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 opfordrede Rådet også Letland til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af Rådets henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Letland har fuldt ud overholdt denne henstilling. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, giver programmet alle de krævede og de fleste af de frivillige data. I Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 opfordrede Rådet også Letland til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af Rådets henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Letland har fuldt ud overholdt denne henstilling.

Den generelle konklusion er, at Letland gennemfører en omfattende finanspolitisk konsolidering og økonomisk tilpasning i overensstemmelse med Rådets henstillinger, og dette understøttes af vedtagelsen af et budget for 2010, der er baseret på foranstaltninger af høj kvalitet, vidtrækkende reformer af den offentlige sektor, bedre udnyttelse af EU-strukturfondsmidler, målrettede arbejdsmarkedspolitikker og indgreb for at styrke finanssektoren. Mere fremadrettet er der stadig risici i tilknytning til omfanget af den resterende tilpasning i en situation med en afdæmpet økonomi, usikkerhed med hensyn til fremtidige indtægtstendenser og til de foranstaltninger, som skal understøtte konsolideringen, samt omfanget af de reformer, der stadig skal gennemføres for at underbygge et holdbart opsving. Yderligere forbedring af budgetrammerne ville gøre det lettere at identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger og reducere risikoen for, at budgetresultatet bliver værre end forventet.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i betragtning af henstillingen efter artikel 104, stk. 7, og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens og problemfri deltagelse i ERM II opfordres Letland til:

| i) | at gennemføre 2010-budgettet som vedtaget den 1. december 2009 og at udarbejde et katalog af budgetmæssige muligheder, der resulterer i besparelser eller flere indtægter, der giver mulighed for at vedtage et budget for 2011, der afspejler konsolideringsbehovet, samt at vedtage et budget for 2012, der også stemmer overens med den fastlagte finanspolitiske linje i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7 |
| --- | --- |

i)

at gennemføre 2010-budgettet som vedtaget den 1. december 2009 og at udarbejde et katalog af budgetmæssige muligheder, der resulterer i besparelser eller flere indtægter, der giver mulighed for at vedtage et budget for 2011, der afspejler konsolideringsbehovet, samt at vedtage et budget for 2012, der også stemmer overens med den fastlagte finanspolitiske linje i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7

| ii) | at gennemføre en grundig, fremadrettet analyse med henblik på en omfattende reform af de sociale ydelser, således at der kan gennemføres en reform af sidstnævnte i løbet af 2011 sammen med yderligere foranstaltninger på indtægtssiden |
| --- | --- |

ii)

at gennemføre en grundig, fremadrettet analyse med henblik på en omfattende reform af de sociale ydelser, således at der kan gennemføres en reform af sidstnævnte i løbet af 2011 sammen med yderligere foranstaltninger på indtægtssiden

| iii) | at forbedre den finanspolitiske styring og gennemsigtighed, bl.a. ved at vedtage udkastet til lov om finanspolitisk disciplin, gøre de mellemlangsigtede budgetrammer mere bindende og indføre effektive sanktionsprocedurer for enkeltpersoners misbrug af offentlige midler samt styrke kontrol, koordination og sanktionsmekanismer for at håndtere den grå økonomi |
| --- | --- |

iii)

at forbedre den finanspolitiske styring og gennemsigtighed, bl.a. ved at vedtage udkastet til lov om finanspolitisk disciplin, gøre de mellemlangsigtede budgetrammer mere bindende og indføre effektive sanktionsprocedurer for enkeltpersoners misbrug af offentlige midler samt styrke kontrol, koordination og sanktionsmekanismer for at håndtere den grå økonomi

| iv) | at skabe økonomisk vækst ved at fremme et skift til eksportsektoren og produktivitetsforbedringer, bl.a. ved at sikre, at de tilgængelige midler fra EU's strukturfonde når frem til den reale økonomi, og gennemføre en rettidig omstrukturering af de statsejede banker inden for rammerne af den mellemfristede strategi. |
| --- | --- |

iv)

at skabe økonomisk vækst ved at fremme et skift til eksportsektoren og produktivitetsforbedringer, bl.a. ved at sikre, at de tilgængelige midler fra EU's strukturfonde når frem til den reale økonomi, og gennemføre en rettidig omstrukturering af de statsejede banker inden for rammerne af den mellemfristede strategi.

Oversigt over centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP jan. 2010 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | — |
| KP jan. 2009 | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2010 | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2009 | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | — |
| KP jan. 2009 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | — |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2010 | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| KOM nov. 2009 (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | — |
| KP jan. 2009 | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| KOM nov. 2009 | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | — |
| KP jan. 2009 | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| KOM nov. 2009 | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | — |
| KP jan. 2009 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| KOM nov. 2009 | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | — |
| KP jan. 2009 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | — |
| KP jan. 2009 | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | — |
| KP jan. 2009 | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | — |
| KP jan. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | — |
| KP jan. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| KOM nov. 2009 | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | — |
| KP jan. 2009 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | — |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

KP jan. 2010

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

KOM nov. 2009

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

—

KP jan. 2009

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

—

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2010

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

KOM nov. 2009

15,3

3,5

–3,7

–1,2

—

KP jan. 2009

15,4

5,9

2,2

1,3

—

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2010

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

KOM nov. 2009 (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

—

KP jan. 2009

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

KP jan. 2010

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

KOM nov. 2009

–11,5

8,9

8,0

6,1

—

KP jan. 2009

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP jan. 2010

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

KOM nov. 2009

34,6

34,9

33,4

32,9

—

KP jan. 2009

35,1

32,5

35,0

37,7

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP jan. 2010

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

KOM nov. 2009

38,8

43,8

45,7

45,1

—

KP jan. 2009

38,6

37,7

39,9

40,7

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

KOM nov. 2009

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

—

KP jan. 2009

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

KOM nov. 2009

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

—

KP jan. 2009

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov. 2009

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

—

KP jan. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov. 2009

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

—

KP jan. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2010

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

KOM nov. 2009

19,5

33,2

48,6

60,4

—

KP jan. 2009

19,4

32,4

45,4

47,3

—

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Finansieringspakken på indtil 7,5 mia. EUR finansieres i fællesskab af EU, IMF, Verdensbanken, EBRD, de nordiske lande, Tjekkiet, Estland og Polen og udbetales til Letland i flere rater indtil udgangen af 2011, størsteparten i periodens første del.

(3)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(4)  Ifølge programmet selv vil det strukturelle underskud i 2012 falde til 0,5 % af BNP, mens Kommissionens tjenestegrenes genberegning resulterer i et strukturelt underskud på 1,8 % af BNP.

(5)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % og – 2,1 % i perioden 2008-2011

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/25

---

Euroens vekselkurs (1)

31. maj 2010

2010/C 142/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2307 |
| JPY | japanske yen | 112,62 |
| DKK | danske kroner | 7,4395 |
| GBP | pund sterling | 0,84863 |
| SEK | svenske kroner | 9,6230 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4230 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9390 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,505 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 275,53 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7090 |
| PLN | polske zloty | 4,0791 |
| RON | rumænske leu | 4,1855 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9360 |
| AUD | australske dollar | 1,4576 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2894 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5905 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8120 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7225 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 479,42 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,4552 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,4031 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2635 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 276,14 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0139 |
| PHP | filippinske pesos | 56,918 |
| RUB | russiske rubler | 38,0340 |
| THB | thailandske bath | 40,070 |
| BRL | brasilianske real | 2,2343 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,8822 |
| INR | indiske rupee | 57,0550 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2307

JPY

japanske yen

112,62

DKK

danske kroner

7,4395

GBP

pund sterling

0,84863

SEK

svenske kroner

9,6230

CHF

schweiziske franc

1,4230

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9390

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,505

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

275,53

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7090

PLN

polske zloty

4,0791

RON

rumænske leu

4,1855

TRY

tyrkiske lira

1,9360

AUD

australske dollar

1,4576

CAD

canadiske dollar

1,2894

HKD

hongkongske dollar

9,5905

NZD

newzealandske dollar

1,8120

SGD

singaporeanske dollar

1,7225

KRW

sydkoreanske won

1 479,42

ZAR

sydafrikanske rand

9,4552

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,4031

HRK

kroatiske kuna

7,2635

IDR

indonesiske rupiah

11 276,14

MYR

malaysiske ringgit

4,0139

PHP

filippinske pesos

56,918

RUB

russiske rubler

38,0340

THB

thailandske bath

40,070

BRL

brasilianske real

2,2343

MXN

mexicanske pesos

15,8822

INR

indiske rupee

57,0550

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/26

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 15. marts 2010 om et udkast til afgørelse i sag COMP/39.351 — Svenske Samkøringslinjer

Referent: Rumænien

2010/C 142/06

| 1. | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i de betænkeligheder, den i juni 2009 gav udtryk for i sin foreløbige vurdering efter artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

1.

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i de betænkeligheder, den i juni 2009 gav udtryk for i sin foreløbige vurdering efter artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen.

| 2. | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at sagen kan afsluttes med en afgørelse vedtaget på grundlag af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at sagen kan afsluttes med en afgørelse vedtaget på grundlag af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003.

| 3. | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at de af Svenska Kraftnät afgivne tilsagn er tilstrækkelige og egnede til at afhjælpe de problemer, Kommissionen påpegede i sin foreløbige vurdering. |
| --- | --- |

3.

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at de af Svenska Kraftnät afgivne tilsagn er tilstrækkelige og egnede til at afhjælpe de problemer, Kommissionen påpegede i sin foreløbige vurdering.

| 4. | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionen i lyset af Svenska Kraftnäts tilsagn ikke længere har nogen grund til at gribe ind, med forbehold af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionen i lyset af Svenska Kraftnäts tilsagn ikke længere har nogen grund til at gribe ind, med forbehold af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003.

| 5. | Det Rådgivende Udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de andre punkter, der blev rejst under drøftelserne. |
| --- | --- |

5.

Det Rådgivende Udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de andre punkter, der blev rejst under drøftelserne.

| 6. | Det Rådgivende Udvalg vil gerne henstille til, at dets udtalelse offentliggøres i EU-Tidende. |
| --- | --- |

6.

Det Rådgivende Udvalg vil gerne henstille til, at dets udtalelse offentliggøres i EU-Tidende.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/27

---

Høringskonsulentens endelige rapport (1)

Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer

2010/C 142/07

Det udkast til afgørelse, som Kommissionen har fået forelagt, drejer sig om en overtrædelse af EUF-traktatens artikel 102, som den svenske transmissionssystemoperatør, Svenska Kraftnät (»SvK«), var anklaget for at have begået.

SvK mistænktes for at have misbrugt sin dominerende stilling på det svenske eltransmissionsmarked ved at have begrænset kapaciteten i de svenske samkøringslinjer, når selskabet forudså intern overbelastning i det svenske transmissionssystem. Ved at udøve forskelsbehandling mellem anmodninger om transmission af elektricitet til forbrug i Sverige og anmodninger om transmission af elektricitet til eksport kan SvK have foretaget en kunstig opdeling af markedet og afskåret erhvervsmæssige og andre brugere uden for Sverige fra at udnytte fordelene ved det indre marked.

Undersøgelsen i denne sag blev indledt i juli 2006 efter en klage fra Dansk Energi, som er en sammenslutning af danske energiselskaber. Kommissionen indledte procedure i sagen den 1. april 2009 og vedtog en foreløbig vurdering efter artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003 (2) den 25. juni 2009. SvK reagerede den 4. september 2009 på denne foreløbige vurdering med at tilbyde en række tilsagn.

SvK's tilsagn drejede sig først og fremmest om senest pr. 1. juli 2011 at opdele det svenske transmissionssystem i to eller flere budområder. Når denne opdeling i budområder træder i kraft, vil SvK styre belastningen i det svenske transmissionssystem uden at begrænse handelskapaciteten i samkøringslinjerne. Dette princip kommer til at gælde overalt med undtagelse af vestkystkorridoren, hvor SvK forpligter sig til at etablere og drive en ny 400 kV-transmissionslinje. I overgangsperioden (tidsrummet mellem tilsagnsafgørelsens vedtagelse og den dato, hvor budområderne træder i kraft) vil SvK afhjælpe alle flaskehalse under hensyntagen til de reguleringsressourcer, der egner sig til modkøb. Tilsagnene vil være bindende for SvK i 10 år efter ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse.

Den 6. oktober 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse efter artikel 27, stk. 4, hvori den opsummerede konkurrenceproblemerne og de afgivne tilsagn og gav tredjemand en frist på en måned til at fremsætte bemærkninger hertil. Der indkom bemærkninger fra i alt 57 interesserede tredjeparter. Kommissionen underrettede SvK om udfaldet af markedstesten. SvK reagerede med at fremlægge et ændret forslag til tilsagn.

Kommissionen har nu draget den konklusion, at i lyset af de reviderede tilsagn og med forbehold af artikel 9, stk. 2, bør den procedure, den havde indledt i sagen, nu indstilles.

SvK har over for Kommissionen erklæret at have haft tilstrækkelig adgang til de oplysninger, selskabet fandt nødvendige for at kunne foreslå tilsagn, der kunne imødegå de af Kommissionen påviste problemer. Høringskonsulenten har ikke i denne sag modtaget yderligere anmodninger eller klager fra hverken SvK eller nogen tredjemand.

I lyset af det ovenstående finder jeg, at retten til at blive hørt er blevet respekteret i denne sag.

Bruxelles, den 25. marts 2010.

Michael ALBERS

---

(1)  I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  Alle artikler nævnt i det følgende refererer til forordning (EF) nr. 1/2003.

2

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/28

---

Resumé af Kommissionens afgørelse

af 14. april 2010

om en procedure i henhold til artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen

(Sag COMP/39.351 — Svenske samkøringslinjer)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 142/08

Den 14. april 2010 vedtog Kommissionen en afgørelse i en procedure i henhold til EUF-traktatens artikel 102. I overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003
   (1)
  offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og afgørelsens hovedindhold, herunder eventuelt pålagte bøder, under hensyntagen til virksomhedernes legitime interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke-fortrolig version af afgørelsen kan findes på Konkurrencegeneraldirektoratets websted på:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INDLEDNING

| (1) | Denne afgørelse er rettet til Svenska Kraftnät, (»SvK«). Den gør de tilsagn, SvK afgav for at imødegå de konkurrenceproblemer, Kommissionen påviste i sin undersøgelse af det svenske eltransmissionsmarked, bindende for virksomheden. |
| --- | --- |

(1)

Denne afgørelse er rettet til Svenska Kraftnät, (»SvK«). Den gør de tilsagn, SvK afgav for at imødegå de konkurrenceproblemer, Kommissionen påviste i sin undersøgelse af det svenske eltransmissionsmarked, bindende for virksomheden.

2.   SAGSFORLØB

| (2) | Den 1. april 2009 indledte Kommissionen procedure med henblik på vedtagelse af en afgørelse efter Kapitel III i forordning (EF) nr. 1/2003 og vedtog den 25. juni 2009 en foreløbig vurdering som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, hvori den redegjorde for de problemer, den havde påvist. SvK reagerede den 4. september 2009 på den foreløbige vurdering med at tilbyde en række tilsagn. Den 6. oktober 2009 blev der i overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1/2003 offentliggjort en meddelelse (2) i EU-Tidende med et sammendrag af sagen og en opfordring til, at tredjeparter inden for en frist på en måned efter meddelelsens offentliggørelse fremsatte deres bemærkninger til tilsagnene. Den 26. januar 2010 fremlagde SvK et ændret forslag til tilsagn, der tog hensyn til relevante bemærkninger indkommet fra tredjemand. Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav positiv udtalelse den 15. marts 2010. Høringskonsulenten afgav en positiv udtalelse i sin endelige rapport af 25. marts 2010. |
| --- | --- |

(2)

Den 1. april 2009 indledte Kommissionen procedure med henblik på vedtagelse af en afgørelse efter Kapitel III i forordning (EF) nr. 1/2003 og vedtog den 25. juni 2009 en foreløbig vurdering som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, hvori den redegjorde for de problemer, den havde påvist. SvK reagerede den 4. september 2009 på den foreløbige vurdering med at tilbyde en række tilsagn. Den 6. oktober 2009 blev der i overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1/2003 offentliggjort en meddelelse (2) i EU-Tidende med et sammendrag af sagen og en opfordring til, at tredjeparter inden for en frist på en måned efter meddelelsens offentliggørelse fremsatte deres bemærkninger til tilsagnene. Den 26. januar 2010 fremlagde SvK et ændret forslag til tilsagn, der tog hensyn til relevante bemærkninger indkommet fra tredjemand. Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav positiv udtalelse den 15. marts 2010. Høringskonsulenten afgav en positiv udtalelse i sin endelige rapport af 25. marts 2010.

3.   DE I DEN FORELØBIGE VURDERING PÅPEGEDE KONKURRENCEPROBLEMER

| (3) | I sin foreløbige vurdering af 25. juni 2009 gav Kommissionen udtryk for mistanke om, at SvK havde misbrugt sin dominerende stilling på det svenske eltransmissionsmarked. SvK mistænktes for at have begrænset eksportkapaciteten i de svenske samkøringslinjer, da selskabet forventede, at der ville opstå interne flaskehalse i det svenske transmissionssystem, for i forbindelse hermed at have udøvet forskelsbehandling mellem forskellige netbrugere og segmenteret det indre marked. |
| --- | --- |

(3)

I sin foreløbige vurdering af 25. juni 2009 gav Kommissionen udtryk for mistanke om, at SvK havde misbrugt sin dominerende stilling på det svenske eltransmissionsmarked. SvK mistænktes for at have begrænset eksportkapaciteten i de svenske samkøringslinjer, da selskabet forventede, at der ville opstå interne flaskehalse i det svenske transmissionssystem, for i forbindelse hermed at have udøvet forskelsbehandling mellem forskellige netbrugere og segmenteret det indre marked.

4.   TILSAGNENE

| (4) | SvK afgav en række tilsagn for at imødekomme de betænkeligheder, Kommissionen havde givet udtryk for på det svenske transmissionsmarked. For det første vil SvK opdele det svenske transmissionssystem i to eller flere budområder og senest fra 1. november 2011 drive systemet med disse budområder. Budområderne vil blive tilstrækkeligt fleksibelt sammensat, således at de kan ændres og tilpasses efter forudsete og uforudsete ændringer i det fremtidige flowmønster i det svenske transmissionssystem. Fra det øjeblik, hvor de nye budområder træder i kraft, vil SvK løse belastningsproblemer i det svenske transmissionsnet uden at begrænse handelskapaciteten i samkøringslinjerne. Den eneste undtagelse fra dette princip bliver den såkaldte vestkystkorridor. I dette afsnit af det svenske elnet er der ikke nok egnede elproduktionsressourcer til, at det kan udgøre et selvstædigt budområde. For det andet har SvK afgivet tilsagn om at forstærke nettet i vestkystkorridoren ved senest den 30. november 2011 at etablere og drive en ny transmissionslinje på 400 kV. For det tredje vil SvK i tiden mellem meddelelsen af denne afgørelse og den dato, hvor budområderne træder i kraft, øge brugen af modkøb for at mindske indskrænkninger i samkøringslinjen på grund af intern overbelastning. |
| --- | --- |

(4)

SvK afgav en række tilsagn for at imødekomme de betænkeligheder, Kommissionen havde givet udtryk for på det svenske transmissionsmarked. For det første vil SvK opdele det svenske transmissionssystem i to eller flere budområder og senest fra 1. november 2011 drive systemet med disse budområder. Budområderne vil blive tilstrækkeligt fleksibelt sammensat, således at de kan ændres og tilpasses efter forudsete og uforudsete ændringer i det fremtidige flowmønster i det svenske transmissionssystem. Fra det øjeblik, hvor de nye budområder træder i kraft, vil SvK løse belastningsproblemer i det svenske transmissionsnet uden at begrænse handelskapaciteten i samkøringslinjerne. Den eneste undtagelse fra dette princip bliver den såkaldte vestkystkorridor. I dette afsnit af det svenske elnet er der ikke nok egnede elproduktionsressourcer til, at det kan udgøre et selvstædigt budområde. For det andet har SvK afgivet tilsagn om at forstærke nettet i vestkystkorridoren ved senest den 30. november 2011 at etablere og drive en ny transmissionslinje på 400 kV. For det tredje vil SvK i tiden mellem meddelelsen af denne afgørelse og den dato, hvor budområderne træder i kraft, øge brugen af modkøb for at mindske indskrænkninger i samkøringslinjen på grund af intern overbelastning.

| (5) | Med disse tilsagn har SvK imødekommet de betænkeligheder, Kommissionen gav udtryk for. Opdelingen af nettene i Sverige løser problemet ved at fjerne behovet for at begrænse den disponible kapacitet i nettet i situationer med intern overbelastning i de identificerede flaskehalse i det svenske net, undtagen i vestkystkorridoren. Med hensyn til denne korridor vil den nye 400 kV-linje, som SvK vil etablere og drive senest den 30. november 2011 tæt ved Göteborg i det vestlige Sverige, være tilstrækkelig til at afhjælpe transmissionsflaskehalsene i vestkystkorridoren. Disse tilsagn er ikke uforholdsmæssige, hverken for SvK eller for tredjeparter. |
| --- | --- |

(5)

Med disse tilsagn har SvK imødekommet de betænkeligheder, Kommissionen gav udtryk for. Opdelingen af nettene i Sverige løser problemet ved at fjerne behovet for at begrænse den disponible kapacitet i nettet i situationer med intern overbelastning i de identificerede flaskehalse i det svenske net, undtagen i vestkystkorridoren. Med hensyn til denne korridor vil den nye 400 kV-linje, som SvK vil etablere og drive senest den 30. november 2011 tæt ved Göteborg i det vestlige Sverige, være tilstrækkelig til at afhjælpe transmissionsflaskehalsene i vestkystkorridoren. Disse tilsagn er ikke uforholdsmæssige, hverken for SvK eller for tredjeparter.

5.   KONKLUSION

| (6) | Afgørelsen gør tilsagnene bindende i 10 år efter afgørelsens meddelelse. Det fastslås, at der ikke længere er nogen grund til indgreb fra Kommissionens side, og at den procedure, der blev indledt i denne sag, med forbehold af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003, derfor bør indstilles. |
| --- | --- |

(6)

Afgørelsen gør tilsagnene bindende i 10 år efter afgørelsens meddelelse. Det fastslås, at der ikke længere er nogen grund til indgreb fra Kommissionens side, og at den procedure, der blev indledt i denne sag, med forbehold af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003, derfor bør indstilles.

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT C 239 af 6.10.2009, s. 9.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Den Europæiske Investeringsbank

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/30

---

Indkaldelse af forslag — Den Europæiske Investeringsbank foreslår tre nye EIBURS-sponsorater inden for EIB's rammeprogram for universitetsforskning

2010/C 142/09

Den Europæiske Investeringsbank plejer hovedparten af sine institutionelle forbindelser med universiteter via et rammeprogram for universitetsforskning, der består af tre programmer:

| — | EIBURS, the EIB University Research Sponsorship Programme |
| --- | --- |

—

EIBURS, the EIB University Research Sponsorship Programme

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), et program for finansiering af unge forskere, der arbejder med fælles projekter for EIB og universiteter |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), et program for finansiering af unge forskere, der arbejder med fælles projekter for EIB og universiteter

| — | EIB University Networks, en samarbejdsordning for universitetsnetværk, der i særlig grad ventes at kunne fremme virkeliggørelsen af EIB-Gruppens mål. |
| --- | --- |

—

EIB University Networks, en samarbejdsordning for universitetsnetværk, der i særlig grad ventes at kunne fremme virkeliggørelsen af EIB-Gruppens mål.

EIBURS gør det muligt at yde tilskud til universitetsforskningscentre, som arbejder med forskning og emner af central interesse for Banken. EIB-sponsorater på indtil 100 000 EUR årligt over tre år tildeles på konkurrencebasis interesserede universitetsinstitutter eller forskningscentre, der er tilknyttet universiteter i EU, tiltrædelseslande eller tiltrædende lande, og har anerkendt ekspertise på områder udvalgt af Banken, så de kan udvide deres aktiviteter på disse områder. Det forslag, der udvælges, vil indebære levering af forskellige output (forskning, tilrettelæggelse af kurser og seminarer, netværkssamarbejde, formidling af resultater osv.), som vil indgå i en aftale med Banken.

For studieåret 2010/2011 er der valgt tre nye forskningslinjer i EIBURS-programmet:

—   Benchmarking af europæiske SMV’ers kreditperformance

Der er blandt aktørerne en begrænset forståelse af forholdet mellem kreditperformance for SMV’er på mikroplan og den makroøkonomiske situation, de står over for. Det universitetsforskningscenter, der modtager støtte inden for EIBURS, forventes at oprette et forskningsprogram, hvor der fokuseres på analyser af virkningen af ændringer i makroøkonomiske drivkræfter på SMV’ers nøglekreditresultatindikatorer i Europa. Virkningen af blandt andet ændringer i økonomisk vækst lokalt og globalt, rentesatser og vekselkurser på misligholdelsesrater, morarenter, tabsrater og forudbetalingssatser vil blive undersøgt, hvilket ligeledes muliggør en måling af afsmitning mellem regioner, lande og effekterne af handlinger i forskellige industrier.

EIB-Gruppen arkiverer via sit datterselskab, Den Europæiske Investeringsfond, EIF, omfattende data om SMV-pools’ og individuelle låns resultater. Disse data kunne være tilgængelige for forskningsbrug, men forslag bør indbefatte supplerende informationskilder/databaser, der vil blive anvendt.

Projektet kan omfatte eventuelle yderligere aktiviteter, som det pågældende universitetsforskningscenter er indstillet på at varetage med sponsoratet inden for denne forskningslinje, blandt andet:

| — | Tilrettelæggelse af kurser og seminarer |
| --- | --- |

—

Tilrettelæggelse af kurser og seminarer

| — | Oprettelse af supplerende databaser |
| --- | --- |

—

Oprettelse af supplerende databaser

| — | Rundspørger |
| --- | --- |

—

Rundspørger

—   Europæiske infrastrukturers finansieringshistorie

I en situation med store skattemæssige underskud søger mange europæiske regeringer efter former for offentlig-private partnerskabskontrakter som en måde til realisering af deres løfter om forbedrede infrastrukturer, der leverer offentlige serviceydelser, samtidig at overdreven gældsætning i den offentlige sektor undgås. Der er i mange lande anvendt privatiserings- og reguleringsmodeller til netværksindustrier i adskillige år.

Langsigtede cyklusser med offentligt og privat ejerskab og investering i infrastrukturer kan ses i mange forskellige europæiske nationer. Koncessionskontrakter kan spores tilbage til de gamle grækere, de blev i vidt omfang anvendt af romerne og antog en moderne form under Code Napoléon. De fleste af de 18. og 19. århundreders infrastrukturer (kanaler, jernbaner, telegrafer, vandforsyning, gas, elektricitet) blev bygget ved hjælp af privat kapital, ofte med eksplicit eller implicit offentlig støtte eller anden støtte. Mange blev efterfølgende statseje. De forskellige infrastrukturtjenesters historie illustrerer, hvordan sammenhængen mellem teknologisk innovation, infrastrukturtjenester og finansiering kan udvikles i forskellige sammenhænge. Debatterne på det tidspunkt, de alternative løsninger og de langsigtede resultater for de forskellige involverede aktører er alle af interesse i dag.

I den henseende modtager EIB forskningsforslag, der søger at:

| — | undersøge de mere langsigtede makrotendenser i finansiering af infrastrukturer, resultaterne af bæredygtige forbedringer af de offentlige tjenester og deres relevans for vor tids politiske debatter; |
| --- | --- |

—

undersøge de mere langsigtede makrotendenser i finansiering af infrastrukturer, resultaterne af bæredygtige forbedringer af de offentlige tjenester og deres relevans for vor tids politiske debatter;

| — | udvikle case studies af teknologisk og finansiel innovation i specifikke infrastrukturprojekter og -sektorer, især af fælleseuropæisk karakter; |
| --- | --- |

—

udvikle case studies af teknologisk og finansiel innovation i specifikke infrastrukturprojekter og -sektorer, især af fælleseuropæisk karakter;

| — | katalogisere og analysere historien bag forskellige offentlige, private og blandede finansieringsordninger til anlæg og drift af infrastrukturer på tværs af forskellige sektorer og inden for forskellige retlige og nationale, politiske rammer. |
| --- | --- |

—

katalogisere og analysere historien bag forskellige offentlige, private og blandede finansieringsordninger til anlæg og drift af infrastrukturer på tværs af forskellige sektorer og inden for forskellige retlige og nationale, politiske rammer.

Ansøgninger modtages fra europæiske universiteter, enten alene eller i partnerskab, der foreslår et forskningsprogram om ovennævnte emne. I henhold til EIBURS-programmet kan den eller de udvalgte ansøgere opnå et tilskud på indtil 300 000 EUR over en tre års periode til finansiering af ny forskning inden for europæiske infrastrukturers finansieringshistorie, der er relevant for de aktuelle politiske debatter. Der opfordres især til indsendelse af forskningsforslag, der har en kvantitativ og kvalitativ, tværfaglig tilgang (f.eks. historie, konstruktion, økonomi, finans) og involverer samarbejde mellem akademikere fra forskellige europæiske lande.

Størstedelen af midlerne bør anvendes til ansættelse af nye, unge forskere på PhD-niveau til at arbejde med specifikke emner. Når det er relevant, kan forskere få mulighed for at arbejde sammen med eksperter i infrastruktursektoren i Den Europæiske Investeringsbank i Luxembourg. Endvidere skal en del af midlerne anvendes til formidlingsarrangementer og til at etablere et netværk for at forbinde eksperter i særlige infrastruktursektorers historie i forskellige lande.

—   Lovens økonomiske virkning: en økonomisk vurdering af virkningen af direktivet om emballage og emballageaffald

En af de centrale bestanddele i projekterne om forvaltning af fast affald er den infrastruktur, der er krævet for at genbruge og/eller genvinde emballageaffald. I henhold til direktivet om emballage og emballageaffald skal emballageindustrien genanvende og genvinde den emballage, den markedsfører, men landene er ansvarlige for at opfylde de genvindings- og nyttiggørelsesmål, der er opført i direktivet.

Forskningsemnet er at undersøge den økonomiske virkning, som de retlige forpligtelser som følge af ovennævnte direktiv har haft på forskellige, involverede aktører, herunder offentlige myndigheder, markedsdeltagere og borgere.

Den økonomiske effektivitet af de foranstaltninger, der er fastlagt ved direktivet, skal vurderes ud fra et cost/benefit-analyseperspektiv. Emner, såsom den økonomiske rentabilitet målt i bedre miljøbeskyttelse og omkostningsfordeling, bør behandles (Betaler EU-borgere for direktivets gennemførelse via højere priser for emballerede varer, højere takster for affaldsforvaltning og afgifter eller begge dele? Er der økonomiske fordele i forhold til tilfredsheden med miljøbeskyttelsen sammenlignet med alternative strategier? Har de vedtagne retsregler vist sig at være effektive til at nå de satte mål?).

Forskningen bør tage sigte på et repræsentativt udsnit af EU-medlemsstater.

Projektet kan omfatte eventuelle yderligere aktiviteter, som det pågældende universitetsforskningscenter er indstillet på at varetage med sponsoratet inden for denne forskningslinje, blandt andet:

| — | Tilrettelæggelse af kurser og seminarer |
| --- | --- |

—

Tilrettelæggelse af kurser og seminarer

| — | Oprettelse af supplerende databaser |
| --- | --- |

—

Oprettelse af supplerende databaser

| — | Rundspørger |
| --- | --- |

—

Rundspørger

Sidste frist for modtagelse af forslag er den 10. september 2010. Forslag modtaget efter denne dato vil ikke blive taget i betragtning. Forslag sendes til

Elektronisk kopi

universities@eib.org

og

papirformat

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| L-2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

L-2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

Att. Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator.

Yderligere oplysninger om EIBURS-udvælgelsen og de øvrige programmer og tiltag kan ses på EIB’S netsted: www.eib.org/universities

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/33

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 142/10

| 1. | Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, der er et opkøbsselskab med base i Wien, og som kontrolleres af One Equity Partners advised funds (»OEP«; kontrolleret af J.P. Morgan Chase & Co.), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Constantia Packaging AG (»CPAG«) og dets tilknyttede virksomheder, herunder Belisce d.d. (»Belisce«), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, der er et opkøbsselskab med base i Wien, og som kontrolleres af One Equity Partners advised funds (»OEP«; kontrolleret af J.P. Morgan Chase & Co.), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Constantia Packaging AG (»CPAG«) og dets tilknyttede virksomheder, herunder Belisce d.d. (»Belisce«), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | OEP: private egenkapitalfonde |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

OEP: private egenkapitalfonde

| — | CPAG: aluminium, bølgepap og bløde emballager. |
| --- | --- |

—

CPAG: aluminium, bølgepap og bløde emballager.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/34

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 142/11

| 1. | Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mahle GmbH (»Mahle«, Tyskland) og Behr GmbH & Co KG (»Behr«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Behr Industry GmbH & Co KG (»Behr Industry«, Tyskland), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mahle GmbH (»Mahle«, Tyskland) og Behr GmbH & Co KG (»Behr«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Behr Industry GmbH & Co KG (»Behr Industry«, Tyskland), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Mahle: udvikling, fremstilling og salg af komponenter og systemer til motorkøretøjer |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Mahle: udvikling, fremstilling og salg af komponenter og systemer til motorkøretøjer

| — | Behr: udvikling og fremstilling af komponenter og fuldstændige motorafkølings- og airconditioningsystemer til motorkøretøjer |
| --- | --- |

—

Behr: udvikling og fremstilling af komponenter og fuldstændige motorafkølings- og airconditioningsystemer til motorkøretøjer

| — | Behr Industry: udvikling og fremstilling af køle- og airconditioningsystemer til off-highway-markedet. |
| --- | --- |

—

Behr Industry: udvikling og fremstilling af køle- og airconditioningsystemer til off-highway-markedet.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/35

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgninger om tilladelser til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Langlade-tilladelsen« og »Hermine-tilladelsen«)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 142/12

Ved ansøgning af 29. juni 2009 har virksomhederne ConocoPhillips Canada Ressources Corp., hvis hovedsæde er beliggende P.O. Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7 CANADA, og BHP Billiton Petroleum Corp., hvis hovedsæde er beliggende 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030 UNITED STATES OF AMERICA, anmodet om eksklusiv tilladelse til i en periode på fem (5) år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Langlade-tilladelsen«, på et cirka 547 km2 stort areal beliggende på havbunden ud for det oversøiske område Saint-Pierre og Miquelon.

Ved ansøgning af 9. december 2009 har virksomheden Bardoil Energy SAS, hvis hovedsæde er beliggende 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE, anmodet om eksklusiv tilladelse til i en periode på fem (5) år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Hermine-tilladelsen«, på et cirka 1 312 km2 stort areal beliggende på havbunden ud for det oversøiske område Saint-Pierre og Miquelon.

Samtlige disse ansøgninger om tilladelse indgår i en perimeter, som udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de punkter, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater, idet nulmeridianen går gennem Greenwich.

| Toppunkt | Længdegrad Vest | Breddegrad Nord |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Toppunkt

Længdegrad Vest

Breddegrad Nord

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal dokumentere, at de overholder de betingelser, som er en forudsætning for at give tilladelsen, og som er fastsat ved artikel 4 og 5 i dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende, Journal officiel de la République française) af 3. juni 2006).

Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse. Der vil blive truffet afgørelse angående den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger senest to år efter den dato, hvor de franske myndigheder modtog den oprindelige ansøgning, dvs. senest den 31. august 2011.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i mineloven »code minier« og dekret nr. 2006-649 af 2. juni 2006 vedrørende minedrift, underjordisk oplagring og tilsynet med miner og underjordisk oplagring (Journal officiel de la République Française af 3. juni 2006).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Tél. +33 140819529).

De ovennævnte lovregler findes på Légifrance på adressen: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---

| 1.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 142/37

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Sézanne-tilladelsen«, den ene fremsendt af Concorde Energy LLC og den anden af Réalm Energy International)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 142/13

Ved ansøgning af 8. september 2009 har virksomheden Concorde Energy LLC med hovedsæde på adressen 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington, KY 40511 UNITED STATES OF AMERICA, anmodet om eksklusiv tilladelse til i et tidsrum af fire år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Sézanne-tilladelsen«, på et cirka 273 km2 stort areal, som omfatter en del af departementet Marne.

Ved ansøgning af 11. december 2009 har virksomheden Realm Energy International med hovedsæde på adressen 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD UNITED KINGDOM, anmodet om eksklusiv tilladelse til i et tidsrum af fem år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, ligeledes benævnt »Sézanne-tilladelsen«, på et cirka 870 km2 stort areal, som omfatter en del af departementerne Aube og Marne.

Området, som disse ansøgninger omhandler, indgår i en perimeter, som udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de punkter, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater, idet nulmeridianen går gennem Paris:

| Toppunkt | Længde
  (østlig) | Bredde
  (nordlig) |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Toppunkt

Længde

(østlig)

Bredde

(nordlig)

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal dokumentere, at de overholder de betingelser, som er en forudsætning for at give tilladelsen, og som er fastsat ved artikel 4 og 5 i dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse. Der vil blive truffet afgørelse angående den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger senest to år efter den dato, hvor de franske myndigheder modtog den oprindelige ansøgning, dvs. senest den 9. oktober 2011.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i mineloven »code minier« og dekret nr. 2006-649 af 2.6.2006 vedrørende minedrift, underjordisk oplagring og tilsynet med miner og underjordisk oplagring (Journal officiel de la République Française af 3.6.2006).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer : Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tlf. +33 140819529.

De ovennævnte lovregler findes på Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---