# Az Európai Unió C 145/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.145.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 145 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. június 3. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.145.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 145

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. június 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Számvevőszék |
| 2010/C 145/01 | 3/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |
| 2010/C 145/02 | 4/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

2010/C 145/01

3/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

1

2010/C 145/02

4/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

4

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

| 3.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/1

---

3/2010. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

2010/C 145/01

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (1) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) módosító európai parlamenti és tanácsi rendelettervezetre (2),

tekintettel a Parlamentnek a Számvevőszékhez a fent említett tervezettel kapcsolatban 2010. március 29-én benyújtott véleménykérésére, valamint a Tanácsnak a Számvevőszékhez a fent említett tervezettel kapcsolatban 2010. március 15-én benyújtott véleménykérésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács rendelettervezete, amelyre vonatkozóan a Számvevőszék véleményét kérték, arra irányul, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződésből eredő változások tükrében aktualizálja a jelenlegi költségvetési rendeletet. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács rendelettervezete, amelyre vonatkozóan a Számvevőszék véleményét kérték, arra irányul, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződésből eredő változások tükrében aktualizálja a jelenlegi költségvetési rendeletet.

| 2. | A Számvevőszék megítélése szerint a javasolt módosítások a legtöbb esetben tökéletesen átültetik a Lisszaboni Szerződés által bevezetett költségvetési és pénzügyi szempontokkal kapcsolatos változásokat a költségvetési rendeletbe. Az egyik módosított rendelkezést illetően a Számvevőszéknek azonban fenntartásai vannak; továbbá javasolja, hogy egy új rendelkezéssel egészítsék ki a rendeletet. A javasolt szövegezési módosítások a jelen vélemény mellékletében szereplő táblázatban találhatóak. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék megítélése szerint a javasolt módosítások a legtöbb esetben tökéletesen átültetik a Lisszaboni Szerződés által bevezetett költségvetési és pénzügyi szempontokkal kapcsolatos változásokat a költségvetési rendeletbe. Az egyik módosított rendelkezést illetően a Számvevőszéknek azonban fenntartásai vannak; továbbá javasolja, hogy egy új rendelkezéssel egészítsék ki a rendeletet. A javasolt szövegezési módosítások a jelen vélemény mellékletében szereplő táblázatban találhatóak.

Az előirányzatok átcsoportosítása

| 3. | Mivel megszűnik a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, ezért módosítani kell a költségvetési rendelet 24. cikkét. A Bizottság a 24. cikk újraszövegezését javasolja. A Számvevőszék ezzel kapcsolatban két észrevételt kíván tenni. |
| --- | --- |

3.

Mivel megszűnik a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, ezért módosítani kell a költségvetési rendelet 24. cikkét. A Bizottság a 24. cikk újraszövegezését javasolja. A Számvevőszék ezzel kapcsolatban két észrevételt kíván tenni.

| 4. | Az 1., 3., 4. és 6. bekezdés mindegyike különösen a Bizottságra vonatkozik. A költségvetési rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése azonban kimondja, hogy a 24. cikkben leírt eljárást a többi intézményre is alkalmazni kell, amennyiben a költségvetési hatóság egyik vagy másik ága megfelelően alátámasztott indokokkal ellenzi az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot, illetve amennyiben a javaslat címek közötti átcsoportosításra vonatkozik és az meghalad egy meghatározott korlátot. Ezért az említett négy bekezdésben „Bizottság” helyett „intézmények”-et kell írni. |
| --- | --- |

4.

Az 1., 3., 4. és 6. bekezdés mindegyike különösen a Bizottságra vonatkozik. A költségvetési rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése azonban kimondja, hogy a 24. cikkben leírt eljárást a többi intézményre is alkalmazni kell, amennyiben a költségvetési hatóság egyik vagy másik ága megfelelően alátámasztott indokokkal ellenzi az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot, illetve amennyiben a javaslat címek közötti átcsoportosításra vonatkozik és az meghalad egy meghatározott korlátot. Ezért az említett négy bekezdésben „Bizottság” helyett „intézmények”-et kell írni.

| 5. | A Bizottság azt javasolja, hogy az (5) bekezdés i) pontjában csak három hét mérlegelési időt biztosítsanak a költségvetési hatóság számára az olyan átcsoportosítási javaslatok esetében, amelyek bizonyos korlátokon belül maradnak (azon költségvetési sor előirányzatainak kevesebb mint 10 %-a, amelyből az átcsoportosítást végrehajtják, legfeljebb 5 millió EUR). A Számvevőszék felhívja a figyelmet arra, hogy jelenleg az átcsoportosítási javaslatokat az Európai Parlamenten belül a költségvetési bizottság vitatja meg, és ez nagyjából havonta tartja üléseit. A javaslat érdemeinek vitatása, illetve minősítése nélkül a Számvevőszék megjegyzi, hogy annak végrehajtása valószínűleg ütemezési problémákba fog ütközni. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság azt javasolja, hogy az (5) bekezdés i) pontjában csak három hét mérlegelési időt biztosítsanak a költségvetési hatóság számára az olyan átcsoportosítási javaslatok esetében, amelyek bizonyos korlátokon belül maradnak (azon költségvetési sor előirányzatainak kevesebb mint 10 %-a, amelyből az átcsoportosítást végrehajtják, legfeljebb 5 millió EUR). A Számvevőszék felhívja a figyelmet arra, hogy jelenleg az átcsoportosítási javaslatokat az Európai Parlamenten belül a költségvetési bizottság vitatja meg, és ez nagyjából havonta tartja üléseit. A javaslat érdemeinek vitatása, illetve minősítése nélkül a Számvevőszék megjegyzi, hogy annak végrehajtása valószínűleg ütemezési problémákba fog ütközni.

A költségvetési eljárás: az egyeztetőbizottság működése

| 6. | Az EUMSz. 314. cikkének 5. pontja által létrehozott egyeztetőbizottság a Tanács tagjaiból és az Európai Parlament képviselőiből áll és az a feladata, hogy megállapodásra jusson az Unió éves költségvetésének közös szövegtervezetéről. A Bizottság részt fog venni az egyeztetőbizottság munkájában, és az a feladata, hogy megtegyen minden szükséges kezdeményezést a költségvetési hatóság két ága által kialakított álláspontok közelítése érdekében. E feladat ellátása során a Bizottság adott esetben feladatának tekintheti, hogy kezdeményező szerepet vállaljon olyan intézmények költségvetési tervezeteit illetően, amelyek nem képviseltetik magukat az egyeztetőbizottságban. Az átláthatóság érdekében helyénvaló, hogy a 2010. március 25-i háromoldalú költségvetési ülés következtetései tükröződjenek a költségvetési rendeletben. A Számvevőszék ezért azt javasolja, hogy egészítsék ki a rendeletet egy új rendelkezéssel, mely a rendeletben a 34a. cikk lenne. |
| --- | --- |

6.

Az EUMSz. 314. cikkének 5. pontja által létrehozott egyeztetőbizottság a Tanács tagjaiból és az Európai Parlament képviselőiből áll és az a feladata, hogy megállapodásra jusson az Unió éves költségvetésének közös szövegtervezetéről. A Bizottság részt fog venni az egyeztetőbizottság munkájában, és az a feladata, hogy megtegyen minden szükséges kezdeményezést a költségvetési hatóság két ága által kialakított álláspontok közelítése érdekében. E feladat ellátása során a Bizottság adott esetben feladatának tekintheti, hogy kezdeményező szerepet vállaljon olyan intézmények költségvetési tervezeteit illetően, amelyek nem képviseltetik magukat az egyeztetőbizottságban. Az átláthatóság érdekében helyénvaló, hogy a 2010. március 25-i háromoldalú költségvetési ülés következtetései tükröződjenek a költségvetési rendeletben. A Számvevőszék ezért azt javasolja, hogy egészítsék ki a rendeletet egy új rendelkezéssel, mely a rendeletben a 34a. cikk lenne.

Az új 34a. cikk

Azok az intézmények, amelyek nem képviseltetik magukat az egyeztetőbizottságban, a Tanács álláspontjára, illetve az Európai Parlament módosításaira vonatkozó észrevételeiket írásban, közvetlenül az egyeztetőbizottságnak címezhetik. A Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket az észrevételeket, amikor olyan javaslatot fogalmaz meg az egyeztetőbizottságban, amely hatással lehet ezen intézmények költségvetési tervezeteire.

| 7. | Így a bizottsági javaslatban szereplő 34a. cikk a 34b. cikk lesz. |
| --- | --- |

7.

Így a bizottsági javaslatban szereplő 34a. cikk a 34b. cikk lesz.

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2010. április 29-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  COM(2010) 71 végleges, 2010. március 3.

2

---

MELLÉKLET

| A Bizottság javaslata | A Számvevőszék ajánlása |
| --- | --- |
| 24. cikk
  (1)   A Bizottság egyidejűleg nyújtja be javaslatát a költségvetési hatóság két ágának.
  (2)   A költségvetési hatóság határoz a (3)–(6) bekezdésben előírt előirányzatok átcsoportosításáról, hacsak a második rész I. címe másként nem rendelkezik.
  (3)   A sürgős eseteket kivéve a Tanács – minősített többséggel –, valamint az Európai Parlament attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik a bizottsági javaslatról, amikor a két intézmény megkapta az egyes átcsoportosítások tekintetében részükre benyújtott javaslatot.
  (4)   Az átcsoportosítási javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az említett hathetes határidőn belül:






  — | a költségvetési hatóság mindkét ága jóváhagyja azt, |

A Bizottság javaslata

A Számvevőszék ajánlása

24. cikk

(1)   A Bizottság egyidejűleg nyújtja be javaslatát a költségvetési hatóság két ágának.

(2)   A költségvetési hatóság határoz a (3)–(6) bekezdésben előírt előirányzatok átcsoportosításáról, hacsak a második rész I. címe másként nem rendelkezik.

(3)   A sürgős eseteket kivéve a Tanács – minősített többséggel –, valamint az Európai Parlament attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik a bizottsági javaslatról, amikor a két intézmény megkapta az egyes átcsoportosítások tekintetében részükre benyújtott javaslatot.

(4)   Az átcsoportosítási javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az említett hathetes határidőn belül:

—

a költségvetési hatóság mindkét ága jóváhagyja azt,

| — | a költségvetési hatóság egyik ága jóváhagyja azt, a másik pedig nem hoz intézkedést, |
| --- | --- |

—

a költségvetési hatóság egyik ága jóváhagyja azt, a másik pedig nem hoz intézkedést,

| — | egyik ág sem hoz intézkedést vagy a bizottsági javaslattal ellentétes határozatot. |
| --- | --- |

—

egyik ág sem hoz intézkedést vagy a bizottsági javaslattal ellentétes határozatot.

(5)   Hacsak a költségvetési hatóság egyik ága másképpen nem kéri, a 4. bekezdésben említett hathetes határidőt három hétre csökkentik az alábbi esetekben:

| i. | az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;
  vagy |
| --- | --- |

i.

az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;

vagy

| ii. | az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t. |
| --- | --- |

ii.

az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t.

(6)   Ha a költségvetési hatóság két ágának egyike módosította az átcsoportosítást, a másik azonban jóváhagyta azt vagy nem hozott intézkedést, vagy ha a költségvetési hatóság mindkét ága módosította az átcsoportosítást, akkor az Európai Parlament vagy a Tanács által jóváhagyott alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, hacsak a Bizottság vissza nem vonja a javaslatát.

24. cikk

(1)   Az intézmények egyidejűleg nyújtják be javaslataikat a költségvetési hatóság két ágának.

(2)   A költségvetési hatóság határoz a (3)–(6) bekezdésben előírt előirányzatok átcsoportosításáról, hacsak a második rész I. címe másként nem rendelkezik.

(3)   A sürgős eseteket kivéve a Tanács – minősített többséggel –, valamint az Európai Parlament az egyes átcsoportosítások tekintetében a részükre benyújtott javaslat kézhezvételétől számított hat héten belül megvitatja az intézmény javaslatát.

(4)   Az átcsoportosítási javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az említett hathetes határidőn belül:

| — | a költségvetési hatóság mindkét ága jóváhagyja azt, |
| --- | --- |

—

a költségvetési hatóság mindkét ága jóváhagyja azt,

| — | a költségvetési hatóság egyik ága jóváhagyja azt, a másik pedig nem hoz intézkedést, |
| --- | --- |

—

a költségvetési hatóság egyik ága jóváhagyja azt, a másik pedig nem hoz intézkedést,

| — | egyik ág sem hoz intézkedést vagy az intézményi javaslattal ellentétes határozatot. |
| --- | --- |

—

egyik ág sem hoz intézkedést vagy az intézményi javaslattal ellentétes határozatot.

(5)   Hacsak a költségvetési hatóság egyik ága másképpen nem kéri, a 4. bekezdésben említett hathetes határidőt három hétre csökkentik az alábbi esetekben:

| i. | az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;
  vagy |
| --- | --- |

i.

az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;

vagy

| ii. | az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t. |
| --- | --- |

ii.

az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t.

(6)   Ha a költségvetési hatóság két ágának egyike módosította az átcsoportosítást, a másik azonban jóváhagyta azt vagy nem hozott intézkedést, vagy ha a költségvetési hatóság mindkét ága módosította az átcsoportosítást, akkor az Európai Parlament vagy a Tanács által jóváhagyott alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, hacsak az intézmény vissza nem vonja a javaslatát.

34a. cikk

Azok az intézmények, amelyek nem képviseltetik magukat az egyeztetőbizottságban, a Tanács álláspontjára, illetve az Európai Parlament módosításaira vonatkozó észrevételeiket írásban, közvetlenül az egyeztetőbizottságnak címezhetik. A Bizottságnak figyelembe kell vennie ezeket az észrevételeket, amikor olyan javaslatot fogalmaz meg az egyeztetőbizottságban, amely hatással lehet ezen intézmények költségvetési tervezeteire.

---

| 3.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/4

---

4/2010. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

2010/C 145/02

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (1) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendelettervezetre (2),

tekintettel a Tanácsnak a Számvevőszékhez e témában 2010. április 8-án benyújtott véleménykérésére

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

Az Európai Külügyi Szolgálat felépítése

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács javaslattervezete, amelyre vonatkozóan a Számvevőszéket vélemény kibocsátására kérték, a jelenlegi költségvetési rendelet módosítását célozza annak érdekében, hogy annak szabályait az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) sajátos jellegéhez igazítsa. Az EKSZ létrehozásáról a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződéssel módosított Európai Unióról szóló Szerződés 27. cikke (3) bekezdése rendelkezik. Az EKSZ az Unió független, a főképviselő irányítása alatt álló szerve lesz, amely utóbbinak segítséget nyújt feladatainak elvégzésében. Az EKSZ felépítéséről és működéséről tanácsi határozat rendelkezik majd. A határozatra irányuló javaslat 2010. március 25-én jött létre. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács javaslattervezete, amelyre vonatkozóan a Számvevőszéket vélemény kibocsátására kérték, a jelenlegi költségvetési rendelet módosítását célozza annak érdekében, hogy annak szabályait az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) sajátos jellegéhez igazítsa. Az EKSZ létrehozásáról a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződéssel módosított Európai Unióról szóló Szerződés 27. cikke (3) bekezdése rendelkezik. Az EKSZ az Unió független, a főképviselő irányítása alatt álló szerve lesz, amely utóbbinak segítséget nyújt feladatainak elvégzésében. Az EKSZ felépítéséről és működéséről tanácsi határozat rendelkezik majd. A határozatra irányuló javaslat 2010. március 25-én jött létre.

| 2. | Bár az EKSZ különálló intézmény, a jelenlegi külképviseletek működési folyamatosságának biztosítása érdekében a képviselet-vezetők által eszközölt operatív kiadásokat a bizottsági költségvetés közvetlen centralizált irányítás keretében történő végrehajtásának tekintik majd. |
| --- | --- |

2.

Bár az EKSZ különálló intézmény, a jelenlegi külképviseletek működési folyamatosságának biztosítása érdekében a képviselet-vezetők által eszközölt operatív kiadásokat a bizottsági költségvetés közvetlen centralizált irányítás keretében történő végrehajtásának tekintik majd.

| 3. | Az EKSZ egy központi hivatalból, valamint harmadik országokba, illetve nemzetközi szervezetekhez delegált uniós külképviseletekből áll majd. Minden uniós külképviselet élén egy képviselet-vezető áll majd, aki a képviselethez tartozó valamennyi alkalmazott munkáját irányítja. |
| --- | --- |

3.

Az EKSZ egy központi hivatalból, valamint harmadik országokba, illetve nemzetközi szervezetekhez delegált uniós külképviseletekből áll majd. Minden uniós külképviselet élén egy képviselet-vezető áll majd, aki a képviselethez tartozó valamennyi alkalmazott munkáját irányítja.

| 4. | Az EKSZ alkalmazottai a Tanács főtitkárságának tisztviselőiből, bizottsági tisztviselőkből, valamint a tagállamok külügyi szolgálataitól kirendelt alkalmazottakból állnak. Őket a személyzeti szabályzat által meghatározott ideiglenes alkalmazottakként nevezik ki. Személyzeti ügyekben az EKSZ olyan intézménynek tekinthető, melyre a személyzeti szabályzat vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

Az EKSZ alkalmazottai a Tanács főtitkárságának tisztviselőiből, bizottsági tisztviselőkből, valamint a tagállamok külügyi szolgálataitól kirendelt alkalmazottakból állnak. Őket a személyzeti szabályzat által meghatározott ideiglenes alkalmazottakként nevezik ki. Személyzeti ügyekben az EKSZ olyan intézménynek tekinthető, melyre a személyzeti szabályzat vonatkozik.

Általános megjegyzések

Az EKSZ jellege a költségvetési rendelet szempontjából

| 5. | A Számvevőszék figyelembe veszi, hogy amint azt az Elnökség az Európai Tanácsnak címzett, az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2009. október 23-i jelentésében kérte (3), az EKSZ sui generis jellegű, a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kezelendő szolgálat lesz. Az EKSZ a költségvetésben saját szakasszal rendelkezik majd, és mint ilyen, rá is vonatkozik majd az Európai Parlament zárszámadása. A külképviseletek szintjén ugyanakkor az EKSZ a Bizottság illetékes szolgálata marad, és feladata a költségvetés „Bizottság” szakaszához tartozó különböző operatív előirányzatok végrehajtása lesz. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék figyelembe veszi, hogy amint azt az Elnökség az Európai Tanácsnak címzett, az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2009. október 23-i jelentésében kérte (3), az EKSZ sui generis jellegű, a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kezelendő szolgálat lesz. Az EKSZ a költségvetésben saját szakasszal rendelkezik majd, és mint ilyen, rá is vonatkozik majd az Európai Parlament zárszámadása. A külképviseletek szintjén ugyanakkor az EKSZ a Bizottság illetékes szolgálata marad, és feladata a költségvetés „Bizottság” szakaszához tartozó különböző operatív előirányzatok végrehajtása lesz.

Az új felépítés igazgatása

| 6. | A külképviseleti alkalmazottak az EKSZ alkalmazottaiból és bizottsági alkalmazottakból állnak majd. A képviselet-vezető a Bizottságtól – az EUSz 17. cikke és az EUMSz 317. cikke értelmében a költségvetést végrehajtó és a programokat irányító intézménytől – kap megbízást arra, hogy nevében operatív előirányzatokat teljesítsen. Az EKSZ új felépítéséből és az uniós képviselet vezetőjének feladataiból adódóan utóbbi két különböző szervnek tartozik majd beszámolással. Megoldás erre feltehetőleg az újonnan javasolt 60a. cikk (2) és (3) bekezdésében keresendő. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az új struktúra működtetéséhez – többek között a prioritásellentétek elkerülése érdekében – óvatosságra lesz szükség. |
| --- | --- |

6.

A külképviseleti alkalmazottak az EKSZ alkalmazottaiból és bizottsági alkalmazottakból állnak majd. A képviselet-vezető a Bizottságtól – az EUSz 17. cikke és az EUMSz 317. cikke értelmében a költségvetést végrehajtó és a programokat irányító intézménytől – kap megbízást arra, hogy nevében operatív előirányzatokat teljesítsen. Az EKSZ új felépítéséből és az uniós képviselet vezetőjének feladataiból adódóan utóbbi két különböző szervnek tartozik majd beszámolással. Megoldás erre feltehetőleg az újonnan javasolt 60a. cikk (2) és (3) bekezdésében keresendő. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az új struktúra működtetéséhez – többek között a prioritásellentétek elkerülése érdekében – óvatosságra lesz szükség.

Támogatásnyújtási mechanizmusok

| 7. | A Számvevőszék 10/2004 sz. különjelentésében a „decentralizációs” folyamat következtében jelentős előrelépést állapított meg a külső segélyek igazgatásában: megerősítették a képviseletek operatív és pénzügyi részlegeit, megbízhatóbbak és hatékonyabbak lettek a pénzügyi eljárások, és ez javulást jelentett a szolgáltatásnyújtás rendszerességében, időben történő elvégzésében, illetve minőségében. A Számvevőszék rendkívül lényegesnek tartja az elszámolhatóság, a felelősség és a pénzgazdálkodás minőségének fenntartását és további javítását a külképviseleteknél. Nem szabad, hogy az uniós külképviseletek jövőbeli szervezeti struktúrája gátolja a képviseletek operatív és pénzügyi funkcióinak hatékonyságát, illetve a feladatkörök elkülönítését. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék 10/2004 sz. különjelentésében a „decentralizációs” folyamat következtében jelentős előrelépést állapított meg a külső segélyek igazgatásában: megerősítették a képviseletek operatív és pénzügyi részlegeit, megbízhatóbbak és hatékonyabbak lettek a pénzügyi eljárások, és ez javulást jelentett a szolgáltatásnyújtás rendszerességében, időben történő elvégzésében, illetve minőségében. A Számvevőszék rendkívül lényegesnek tartja az elszámolhatóság, a felelősség és a pénzgazdálkodás minőségének fenntartását és további javítását a külképviseleteknél. Nem szabad, hogy az uniós külképviseletek jövőbeli szervezeti struktúrája gátolja a képviseletek operatív és pénzügyi funkcióinak hatékonyságát, illetve a feladatkörök elkülönítését.

| 8. | Ebből a szempontból a javaslat kísérletnek tekinthető arra, hogy az új és összetettebb intézményi keretek között is a lehető legjobban megőrizze az előirányzatok végrehajtására vonatkozó belső bizottsági eljárásokat és standardokat. |
| --- | --- |

8.

Ebből a szempontból a javaslat kísérletnek tekinthető arra, hogy az új és összetettebb intézményi keretek között is a lehető legjobban megőrizze az előirányzatok végrehajtására vonatkozó belső bizottsági eljárásokat és standardokat.

| 9. | Ugyanakkor a Számvevőszék aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy e cél elérése érdekében a következők változnak: a) a pénzügyi rendelethez képest jelentős eltérésekre kerül sor, mivel a Bizottság költségvetés-végrehajtási hatáskörét átruházzák az engedélyező tisztviselőkre (azaz a képviselet-vezetőkre), akik pedig már nem tartoznak a Bizottság szervezeti egységeihez; b) a képviseletek pénzgazdálkodási és beszámolási feladatai és műveletei jóval összetettebbé válnak; c) jelentős bizonytalanság keletkezik az uniós külképviseletek igazgatási és támogatási kiadásainak kezelésében, illetve ezen kiadásokkal kapcsolatos költségvetési források elosztásában – és erre a kérdésre a javaslat nem ad egyértelmű választ. |
| --- | --- |

9.

Ugyanakkor a Számvevőszék aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy e cél elérése érdekében a következők változnak: a) a pénzügyi rendelethez képest jelentős eltérésekre kerül sor, mivel a Bizottság költségvetés-végrehajtási hatáskörét átruházzák az engedélyező tisztviselőkre (azaz a képviselet-vezetőkre), akik pedig már nem tartoznak a Bizottság szervezeti egységeihez; b) a képviseletek pénzgazdálkodási és beszámolási feladatai és műveletei jóval összetettebbé válnak; c) jelentős bizonytalanság keletkezik az uniós külképviseletek igazgatási és támogatási kiadásainak kezelésében, illetve ezen kiadásokkal kapcsolatos költségvetési források elosztásában – és erre a kérdésre a javaslat nem ad egyértelmű választ.

Konkrét megjegyzések

| 10. | A Számvevőszék a módosított rendelkezések közül néggyel kapcsolatban fejezi ki konkrét fenntartását, és az ezen véleményhez mellékelt táblázat szerint azok szövegének módosítását javasolja. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék a módosított rendelkezések közül néggyel kapcsolatban fejezi ki konkrét fenntartását, és az ezen véleményhez mellékelt táblázat szerint azok szövegének módosítását javasolja.

A javasolt módosítás nem csupán az EKSZ, hanem a költségvetés valamennyi „közvetett központi” irányítású végrehajtása esetében alkalmazható lesz

| 11. | 30. cikk. A Bizottság javasolja, hogy a 30. cikk (3) bekezdése első albekezdése helyébe új szöveg lépjen, amelynek értelmében a Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 53a. cikk szerint centralizált alapon történik. Az új 53a. cikk értelmében amennyiben a Bizottság centralizált alapon hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat vagy közvetlenül szervezeti egységei, illetve uniós külképviseletek által, vagy közvetetten, az 54–57. cikk rendelkezéseivel összhangban teljesíti. |
| --- | --- |

11.

30. cikk. A Bizottság javasolja, hogy a 30. cikk (3) bekezdése első albekezdése helyébe új szöveg lépjen, amelynek értelmében a Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 53a. cikk szerint centralizált alapon történik. Az új 53a. cikk értelmében amennyiben a Bizottság centralizált alapon hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat vagy közvetlenül szervezeti egységei, illetve uniós külképviseletek által, vagy közvetetten, az 54–57. cikk rendelkezéseivel összhangban teljesíti.

| 12. | Az új 30. cikk (3) bekezdése első albekezdésének és az új 53a. cikknek az együttes olvasata azt eredményezi, hogy a Bizottság azirányú kötelezettsége, hogy információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről arra az esetre érvényes, ha a költségvetés végrehajtása centralizált alapon közvetetten és közvetlenül történik. A jelenlegi 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében azonban a Bizottság azirányú kötelezettsége, hogy információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről, kizárólag azokra az esetekre vonatkozik, amikor a költségvetés végrehajtása centralizált alapon és közvetlenül történik. |
| --- | --- |

12.

Az új 30. cikk (3) bekezdése első albekezdésének és az új 53a. cikknek az együttes olvasata azt eredményezi, hogy a Bizottság azirányú kötelezettsége, hogy információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről arra az esetre érvényes, ha a költségvetés végrehajtása centralizált alapon közvetetten és közvetlenül történik. A jelenlegi 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében azonban a Bizottság azirányú kötelezettsége, hogy információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről, kizárólag azokra az esetekre vonatkozik, amikor a költségvetés végrehajtása centralizált alapon és közvetlenül történik.

| 13. | A Bizottság azirányú kötelezettségének kiterjesztése, hogy a közvetett centralizált irányítás eseteiben is információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről, nincs összefüggésben az EKSZ sajátos helyzetével. A kiterjesztés tehát, túllépve a javaslat tárgyán, a közvetett centralizált irányítás valamennyi esetében alkalmazhatóvá válna. A jelenlegi gyakorlattal való következetesség fenntartása érdekében az új 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdését a következőképpen kell módosítani:

  „A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 51. cikk második bekezdése szerint centralizált alapon, közvetlenül szervezeti egységei, illetve uniós külképviseletek által történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság azirányú kötelezettségének kiterjesztése, hogy a közvetett centralizált irányítás eseteiben is információval rendelkezzen a költségvetésből származó források kedvezményezettjeiről, nincs összefüggésben az EKSZ sajátos helyzetével. A kiterjesztés tehát, túllépve a javaslat tárgyán, a közvetett centralizált irányítás valamennyi esetében alkalmazhatóvá válna. A jelenlegi gyakorlattal való következetesség fenntartása érdekében az új 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdését a következőképpen kell módosítani:

„A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 51. cikk második bekezdése szerint centralizált alapon, közvetlenül szervezeti egységei, illetve uniós külképviseletek által történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”.

Az uniós képviseletvezetők elszámoltathatósága nőtt, de az összeférhetetlenségről („érdekellentét”) szóló módosítás nem áll minden szempontból összhangban a költségvetési rendelettel

Az uniós képviseletvezetők elszámoltathatósága nőtt, de az összeférhetetlenségről („érdekellentét”) szóló módosítás nem áll minden szempontból összhangban a költségvetési rendelettel

| 14. | 60a. cikk A 60a. cikk célja, úgy tűnik, annak az elvnek a megerősítése, hogy az uniós képviselet-vezetők, amennyiben átruházott felhatalmazás alapján járnak el, ugyanazon elszámolhatósági szabályoknak vannak alárendelve, mint bármely más átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő (a költségvetési rendelet 60. cikke értelmében). A Számvevőszék e tekintetben fontosnak tartja kiemelni az uniós képviselet-vezetők feladatait. |
| --- | --- |

14.

60a. cikk A 60a. cikk célja, úgy tűnik, annak az elvnek a megerősítése, hogy az uniós képviselet-vezetők, amennyiben átruházott felhatalmazás alapján járnak el, ugyanazon elszámolhatósági szabályoknak vannak alárendelve, mint bármely más átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő (a költségvetési rendelet 60. cikke értelmében). A Számvevőszék e tekintetben fontosnak tartja kiemelni az uniós képviselet-vezetők feladatait.

60a. cikk

| 15. | A második albekezdés ugyanakkor többek között az esetleges összeférhetetlenségek („érdekellentétek”) megoldását is az uniós képviselet-vezetők feladatává teszi. Ebben az összefüggésben kerülni kell az „összeférhetetlenség” („érdekellentét”) fogalmára történő utalást, hiszen ez nem olyan típusú összeférhetetlenség („érdekellentét”), mint amit a költségvetési rendelet 52. cikke határoz meg. A következetesség érdekében egy adott fogalmat a költségvetési rendelet valamennyi rendelkezésében ugyanazon meghatározás szerint kell alkalmazni. A Számvevőszék javasolja a 60a. cikk (1) bekezdésének eszerint történő módosítását. |
| --- | --- |

15.

A második albekezdés ugyanakkor többek között az esetleges összeférhetetlenségek („érdekellentétek”) megoldását is az uniós képviselet-vezetők feladatává teszi. Ebben az összefüggésben kerülni kell az „összeférhetetlenség” („érdekellentét”) fogalmára történő utalást, hiszen ez nem olyan típusú összeférhetetlenség („érdekellentét”), mint amit a költségvetési rendelet 52. cikke határoz meg. A következetesség érdekében egy adott fogalmat a költségvetési rendelet valamennyi rendelkezésében ugyanazon meghatározás szerint kell alkalmazni. A Számvevőszék javasolja a 60a. cikk (1) bekezdésének eszerint történő módosítását.

A belső ellenőr hatásköreit egyértelműbben kell meghatározni

A belső ellenőr hatásköreit egyértelműbben kell meghatározni

| 16. | 85. cikk. A következetesség, hatékonyság és eredményesség érdekében a Számvevőszék helyesli, hogy az EKSZ belső ellenőrének feladatait a Bizottság belső ellenőre lássa el. A költségvetési rendelet 85. cikkéhez javasolt kiegészítés megfogalmazása ugyanakkor azt a benyomást kelti, hogy a Bizottság belső ellenőre nem ugyanazokat a hatásköröket gyakorolja az EKSZ felett, mint a bizottsági részlegek felett, illetve hogy e hatáskörök aszerint változhatnak, hogy mely költségvetési szakaszok – EKSZ vagy Bizottság – végrehajtásáról van szó. A belső ellenőr hatásköreivel kapcsolatos kétértelműség elkerülése végett a Számvevőszék azt indítványozza, hogy a javasolt kiegészítést a következő szöveg váltsa fel:

  „A Bizottság belső ellenőrének ugyanazok a feladatai az 1. cikkben említett Európai Külügyi Szolgálat tekintetében, mint a bizottsági részlegek tekintetében”. |
| --- | --- |

16.

85. cikk. A következetesség, hatékonyság és eredményesség érdekében a Számvevőszék helyesli, hogy az EKSZ belső ellenőrének feladatait a Bizottság belső ellenőre lássa el. A költségvetési rendelet 85. cikkéhez javasolt kiegészítés megfogalmazása ugyanakkor azt a benyomást kelti, hogy a Bizottság belső ellenőre nem ugyanazokat a hatásköröket gyakorolja az EKSZ felett, mint a bizottsági részlegek felett, illetve hogy e hatáskörök aszerint változhatnak, hogy mely költségvetési szakaszok – EKSZ vagy Bizottság – végrehajtásáról van szó. A belső ellenőr hatásköreivel kapcsolatos kétértelműség elkerülése végett a Számvevőszék azt indítványozza, hogy a javasolt kiegészítést a következő szöveg váltsa fel:

85. cikk

„A Bizottság belső ellenőrének ugyanazok a feladatai az 1. cikkben említett Európai Külügyi Szolgálat tekintetében, mint a bizottsági részlegek tekintetében”.

Egyes javasolt módosításoknak alig vagy nehezen megragadható a célja

Egyes javasolt módosításoknak alig vagy nehezen megragadható a célja

| 17. | 165. cikk. A 165. cikk javasolt módosításának a célja nem világos. A Számvevőszék szerint az 53a. cikk módosításából következően a 165. cikk módosítására már nincs szükség. |
| --- | --- |

17.

165. cikk. A 165. cikk javasolt módosításának a célja nem világos. A Számvevőszék szerint az 53a. cikk módosításából következően a 165. cikk módosítására már nincs szükség.

165. cikk

| 18. | 185. cikk. A 185. cikk javasolt módosítása semmilyen célt nem szolgál. A Bizottság belső ellenőrének hatáskörével kapcsolatos analógia csak a bizottsági részlegek összefüggésében alkalmazható. A Számvevőszék javaslata ezért az, hogy a 185. cikk ne kerüljön módosításra. |
| --- | --- |

18.

185. cikk. A 185. cikk javasolt módosítása semmilyen célt nem szolgál. A Bizottság belső ellenőrének hatáskörével kapcsolatos analógia csak a bizottsági részlegek összefüggésében alkalmazható. A Számvevőszék javaslata ezért az, hogy a 185. cikk ne kerüljön módosításra.

185. cikk

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2010. április 29-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  COM(2010) 85 végleges, 2010.3.24.

2

(3)  Az Elnökség jelentése az Európai Tanácsnak az Európai Külügyi Szolgálatról, 14930/09 tanácsi dokumentum.

3

---

MELLÉKLET

| A Bizottság javaslata | A Számvevőszék ajánlása |
| --- | --- |
| 1. cikk







  (3) | A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 53a. cikk szerint centralizált alapon történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”. |

A Bizottság javaslata

A Számvevőszék ajánlása

1. cikk

(3)

A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 53a. cikk szerint centralizált alapon történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”.

1. cikk

| (3) | A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása centralizált alapon, történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”. |
| --- | --- |

(3)

A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása centralizált alapon, történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott”.

| (9) | A 2. szakasz a következő 60a. cikkel egészül ki:
  60a. cikk
  1.   Amennyiben az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.
  Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a rájuk átruházott költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan érdek- vagy prioritásellentétet [összeférhetetlenséget vagy prioritásellentétet], amely hatással van a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.
  Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) erről haladéktalanul tájékoztatják az illetékes bizottsági szervezeti egységet, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét. |
| --- | --- |

(9)

A 2. szakasz a következő 60a. cikkel egészül ki:

60a. cikk

1.   Amennyiben az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.

Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a rájuk átruházott költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan érdek- vagy prioritásellentétet [összeférhetetlenséget vagy prioritásellentétet], amely hatással van a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.

Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) erről haladéktalanul tájékoztatják az illetékes bizottsági szervezeti egységet, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét.

| (9) | A 2. szakasz a következő 60a. cikkel egészül ki:
  60a. cikk
  1.   Amennyiben az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.
  Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a rájuk átruházott költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan prioritásellentétet, amely hatással van a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.
  Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) erről haladéktalanul tájékoztatják az illetékes bizottsági szervezeti egységet, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét. |
| --- | --- |

(9)

A 2. szakasz a következő 60a. cikkel egészül ki:

60a. cikk

1.   Amennyiben az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.

Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a rájuk átruházott költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan prioritásellentétet, amely hatással van a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.

Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) erről haladéktalanul tájékoztatják az illetékes bizottsági szervezeti egységet, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét.

| (12) | A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) a rájuk átruházott pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.
  A koherencia, az eredményesség és a költséghatékonyság érdekében a Bizottság belső ellenőre az EKSZ belső ellenőreként is eljár a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának költségvetési végrehajtása tekintetében.” |
| --- | --- |

(12)

A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők (külképviselet-vezetők) a rájuk átruházott pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.

A koherencia, az eredményesség és a költséghatékonyság érdekében a Bizottság belső ellenőre az EKSZ belső ellenőreként is eljár a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának költségvetési végrehajtása tekintetében.”

| (12) | A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A Bizottság belső ellenőrének ugyanazok a feladatai az 1. cikkben említett Európai Külügyi Szolgálat tekintetében, mint a bizottsági részlegek tekintetében”. |
| --- | --- |

(12)

A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság belső ellenőrének ugyanazok a feladatai az 1. cikkben említett Európai Külügyi Szolgálat tekintetében, mint a bizottsági részlegek tekintetében”.

| (14) | A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 53a. cikk értelmében a fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása a Bizottság részletes vizsgálatának tárgya.” |
| --- | --- |

(14)

A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az 53a. cikk értelmében a fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása a Bizottság részletes vizsgálatának tárgya.”

| (14) | A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „ a fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása a Bizottság részletes vizsgálatának tárgya”. |
| --- | --- |

(14)

A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„ a fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása a Bizottság részletes vizsgálatának tárgya”.

| (15) | A 185. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol az (1) bekezdésben említett szervek felett, mint a Bizottság szervezeti egységei, illetve az uniós küldöttségek tekintetében.” |
| --- | --- |

(15)

A 185. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol az (1) bekezdésben említett szervek felett, mint a Bizottság szervezeti egységei, illetve az uniós küldöttségek tekintetében.”

| | „ |
| --- | --- |

„

---