# Europos Sąjungos C 147/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.147.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 147 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 5d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.147.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 147

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2010/C 147/01 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl šiuo metu vykstančių Europos Sąjungos derybų dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2010/C 147/01

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl šiuo metu vykstančių Europos Sąjungos derybų dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA)

1

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 147/02 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 147/03 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 15 |
| 2010/C 147/04 | Proceso pradžia (Byla COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care) (
  1
  ) | 18 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 147/02

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

14

2010/C 147/03

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

15

2010/C 147/04

Proceso pradžia (Byla COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care) (
  1
  )

1

18

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 147/05 | 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos sprendimas dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo | 19 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 147/06 | Euro kursas | 20 |
| 2010/C 147/07 | Komisijos pranešimas dėl kiekio, kuriam paraiškų nepateikta, pridėjimo prie 2010 m. spalio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio daliai nustatyto Bendrijos leistų naudoti paukštienos sektoriaus produktų kvotų kiekio | 21 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 147/08 | Likvidavimo procedūra – Sprendimas pradėti Progress Assicurazioni SpA likvidavimo procedūrą (Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 14 straipsnį) | 22 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 147/05

2010 m. gegužės 31 d. Tarybos sprendimas dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo

19

Europos Komisija

2010/C 147/06

Euro kursas

20

2010/C 147/07

Komisijos pranešimas dėl kiekio, kuriam paraiškų nepateikta, pridėjimo prie 2010 m. spalio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio daliai nustatyto Bendrijos leistų naudoti paukštienos sektoriaus produktų kvotų kiekio

21

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 147/08

Likvidavimo procedūra – Sprendimas pradėti Progress Assicurazioni SpA likvidavimo procedūrą (Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 14 straipsnį)

(Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 14 straipsnį)

22

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 147/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5838 – Bertelsmann/Planeta/Círculo) (
  1
  ) | 23 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 147/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5838 – Bertelsmann/Planeta/Círculo) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/1

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl šiuo metu vykstančių Europos Sąjungos derybų dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA)

2010/C 147/01

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (2),

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį (3),

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | Europos Sąjunga dalyvauja derybose dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA) projekto. Šias derybas 2007 m. pradėjo suinteresuotųjų šalių iniciatyvinė grupė, o vėliau tęsė daugiau dalyvių; tarp jų yra Australija, Kanada, Europos Sąjunga, Japonija, Korėja, Meksika, Marokas, Naujoji Zelandija, Singapūras, Šveicarija ir Jungtinės Valstijos. Europos Komisija gavo Tarybos įgaliojimus pradėti šias derybas 2008 m. |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjunga dalyvauja derybose dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA) projekto. Šias derybas 2007 m. pradėjo suinteresuotųjų šalių iniciatyvinė grupė, o vėliau tęsė daugiau dalyvių; tarp jų yra Australija, Kanada, Europos Sąjunga, Japonija, Korėja, Meksika, Marokas, Naujoji Zelandija, Singapūras, Šveicarija ir Jungtinės Valstijos. Europos Komisija gavo Tarybos įgaliojimus pradėti šias derybas 2008 m.

| 2. | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) pripažįsta, kad tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis, kuri dažnai susijusi su nusikaltėlių tinklais, kelia vis didesnį susirūpinimą, todėl, siekiant kovoti su šios rūšies nusikalstamumu, tarptautiniu lygmeniu reikia taikyti atitinkamus bendradarbiavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

2.

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) pripažįsta, kad tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis, kuri dažnai susijusi su nusikaltėlių tinklais, kelia vis didesnį susirūpinimą, todėl, siekiant kovoti su šios rūšies nusikalstamumu, tarptautiniu lygmeniu reikia taikyti atitinkamus bendradarbiavimo mechanizmus.

| 3. | EDAPP pabrėžia, kad dėl Europos Sąjungos derybų dėl daugiašalio susitarimo, kurio pagrindinis dalykas – intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimas, kyla svarbių klausimų, susijusių su priemonių, kurių imtasi kovai su klastojimu ir piratavimu, poveikiu asmenų pagrindinėms teisėms, visų pirma jų teisei į privatumą ir duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

3.

EDAPP pabrėžia, kad dėl Europos Sąjungos derybų dėl daugiašalio susitarimo, kurio pagrindinis dalykas – intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimas, kyla svarbių klausimų, susijusių su priemonių, kurių imtasi kovai su klastojimu ir piratavimu, poveikiu asmenų pagrindinėms teisėms, visų pirma jų teisei į privatumą ir duomenų apsaugą.

| 4. | Šiuo atžvilgiu EDAPP ypač apgailestauja, kad Europos Komisija su juo nepasikonsultavo dėl šio susitarimo turinio. Todėl EDAPP, veikdamas savo iniciatyva, priėmė šią nuomonę, pagrįstą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnio 2 dalimi, kad patartų Komisijai su privatumu ir duomenų apsauga susijusiais aspektais, į kuriuos reikėtų atsižvelgti derybose dėl ACTA. |
| --- | --- |

4.

Šiuo atžvilgiu EDAPP ypač apgailestauja, kad Europos Komisija su juo nepasikonsultavo dėl šio susitarimo turinio. Todėl EDAPP, veikdamas savo iniciatyva, priėmė šią nuomonę, pagrįstą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnio 2 dalimi, kad patartų Komisijai su privatumu ir duomenų apsauga susijusiais aspektais, į kuriuos reikėtų atsižvelgti derybose dėl ACTA.

II.   ESAMA PADĖTIS IR NUMATOMAS ACTA TURINYS

| 5. | 7-asis derybų raundas siekiant 2010 m. sudaryti susitarimą įvyko 2010 m. sausio 26–29 d. Meksikoje. Tačiau iki šiol oficialus susitarimo projektas dar nepaskelbtas. |
| --- | --- |

5.

7-asis derybų raundas siekiant 2010 m. sudaryti susitarimą įvyko 2010 m. sausio 26–29 d. Meksikoje. Tačiau iki šiol oficialus susitarimo projektas dar nepaskelbtas.

| 6. | Derybomis siekiama priimti naują daugiašalį susitarimą, skirtą stiprinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) įgyvendinimą ir kovoti su klastojimu bei piratavimu. Jei šis naujas susitarimas bus priimtas, juo bus sukurti geresni tarptautiniai standartai, kuriais nustatoma, kaip kovoti su didelio masto INT pažeidimais. Europos Komisijos Prekybos generalinis direktoratas visų pirma pabrėžė, kad „daugiausia dėmesio ketinama skirti reikšmingos įtakos prekybos interesams turinčiai klastojimo ir piratavimo, o ne eilinių piliečių veiklai“ (4). |
| --- | --- |

6.

Derybomis siekiama priimti naują daugiašalį susitarimą, skirtą stiprinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) įgyvendinimą ir kovoti su klastojimu bei piratavimu. Jei šis naujas susitarimas bus priimtas, juo bus sukurti geresni tarptautiniai standartai, kuriais nustatoma, kaip kovoti su didelio masto INT pažeidimais. Europos Komisijos Prekybos generalinis direktoratas visų pirma pabrėžė, kad „daugiausia dėmesio ketinama skirti reikšmingos įtakos prekybos interesams turinčiai klastojimo ir piratavimo, o ne eilinių piliečių veiklai“ (4).

| 7. | Kalbant apie susitarimo turinį, 2009 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato išleistoje „Pagrindinių aptariamų dalykų santraukoje“ matyti, kad ACTA kovos su piratavimu ir klastojimu tikslo bus siekiama trimis pagrindinėmis priemonėmis: i) tarptautiniu bendradarbiavimu; ii) įgyvendinimo praktika ir iii) INT įgyvendinimui skirtos teisinės bazės apibrėžimu keliose nustatytose srityse, visų pirma skaitmeninėje aplinkoje (5). Numatytomis priemonėmis visų pirma bus reglamentuojamos teisinės procedūros (pvz., draudimai, laikinosios priemonės), interneto paslaugų teikėjų (IPT) vaidmuo bei įsipareigojimai atgrasant nuo autorių teisių pažeidimų internete ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės siekiant užkirsti prekių vežimą iš vienos šalies į kitą. Tačiau paviešinta informacija susijusi tik su bendrais susitarimo ypatumais ir jokios specifinės bei konkrečios priemonės joje nedetalizuojamos. |
| --- | --- |

7.

Kalbant apie susitarimo turinį, 2009 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato išleistoje „Pagrindinių aptariamų dalykų santraukoje“ matyti, kad ACTA kovos su piratavimu ir klastojimu tikslo bus siekiama trimis pagrindinėmis priemonėmis: i) tarptautiniu bendradarbiavimu; ii) įgyvendinimo praktika ir iii) INT įgyvendinimui skirtos teisinės bazės apibrėžimu keliose nustatytose srityse, visų pirma skaitmeninėje aplinkoje (5). Numatytomis priemonėmis visų pirma bus reglamentuojamos teisinės procedūros (pvz., draudimai, laikinosios priemonės), interneto paslaugų teikėjų (IPT) vaidmuo bei įsipareigojimai atgrasant nuo autorių teisių pažeidimų internete ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės siekiant užkirsti prekių vežimą iš vienos šalies į kitą. Tačiau paviešinta informacija susijusi tik su bendrais susitarimo ypatumais ir jokios specifinės bei konkrečios priemonės joje nedetalizuojamos.

| 8. | EDAPP pažymi, kad net jei numatytas ACTA tikslas – kovoti tik su didelio masto INT pažeidimais, negalima atmesti, kad į ACTA taikymo sritį gali patekti ir eilinių piliečių veikla, visų pirma dėl to, kad įgyvendinimo priemonės taikomos skaitmeninėje aplinkoje. EDAPP pažymi, kad tam reikės nustatyti tinkamas pagrindinių asmenų teisių apsaugos garantijas. Be to, duomenų apsaugos teisės aktai apima visus asmenis, įskaitant ir tuos, kurie gali būti susiję su klastojimo ir piratavimo veikla; kova su didelio masto pažeidimais neabejotinai taip pat bus susijusi su asmens duomenų tvarkymu. |
| --- | --- |

8.

EDAPP pažymi, kad net jei numatytas ACTA tikslas – kovoti tik su didelio masto INT pažeidimais, negalima atmesti, kad į ACTA taikymo sritį gali patekti ir eilinių piliečių veikla, visų pirma dėl to, kad įgyvendinimo priemonės taikomos skaitmeninėje aplinkoje. EDAPP pažymi, kad tam reikės nustatyti tinkamas pagrindinių asmenų teisių apsaugos garantijas. Be to, duomenų apsaugos teisės aktai apima visus asmenis, įskaitant ir tuos, kurie gali būti susiję su klastojimo ir piratavimo veikla; kova su didelio masto pažeidimais neabejotinai taip pat bus susijusi su asmens duomenų tvarkymu.

| 9. | Šiuo atžvilgiu EDAPP labai rekomenduoja Europos Komisijai vesti viešą ir skaidrų dialogą dėl ACTA, galbūt surengti viešą konsultaciją, nes tai taip pat padėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių bus imtasi, atitinka ES privatumo ir duomenų apsaugos teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

9.

Šiuo atžvilgiu EDAPP labai rekomenduoja Europos Komisijai vesti viešą ir skaidrų dialogą dėl ACTA, galbūt surengti viešą konsultaciją, nes tai taip pat padėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių bus imtasi, atitinka ES privatumo ir duomenų apsaugos teisės reikalavimus.

III.   EDAPP PASTABŲ TAIKYMO SRITIS

| 10. | EDAPP aktyviai ragina ES, visų pirma Europos Komisiją, gavusią įgaliojimus sudaryti susitarimą, užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp reikalavimų apsaugoti intelektinės nuosavybės teises ir asmenų privatumo bei duomenų apsaugos teisių. |
| --- | --- |

10.

EDAPP aktyviai ragina ES, visų pirma Europos Komisiją, gavusią įgaliojimus sudaryti susitarimą, užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp reikalavimų apsaugoti intelektinės nuosavybės teises ir asmenų privatumo bei duomenų apsaugos teisių.

| 11. | EDAPP pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės, pripažįstamos EŽTK 8 straipsnyje bei ES pagrindinių teisių chartijos (6) 7 ir 8 straipsniuose, ir šių vertybių būtina paisyti vykdant bet kokią politiką ir taikant visas taisykles, kurias ES priėmė vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsniu. |
| --- | --- |

11.

EDAPP pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės, pripažįstamos EŽTK 8 straipsnyje bei ES pagrindinių teisių chartijos (6) 7 ir 8 straipsniuose, ir šių vertybių būtina paisyti vykdant bet kokią politiką ir taikant visas taisykles, kurias ES priėmė vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsniu.

| 12. | Be to, EDAPP pabrėžia, kad bet koks Europos Sąjungos susitarimas dėl ACTA privalo atitikti privatumo ir duomenų apsaugos teisės srityje Europos Sąjungai nustatytus įpareigojimus, visų pirma įtvirtintus Direktyvoje 95/46/EB, Direktyvoje 2002/58/EB (7) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (8) bei Teisingumo Teismo (9) jurisprudencijoje. |
| --- | --- |

12.

Be to, EDAPP pabrėžia, kad bet koks Europos Sąjungos susitarimas dėl ACTA privalo atitikti privatumo ir duomenų apsaugos teisės srityje Europos Sąjungai nustatytus įpareigojimus, visų pirma įtvirtintus Direktyvoje 95/46/EB, Direktyvoje 2002/58/EB (7) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (8) bei Teisingumo Teismo (9) jurisprudencijoje.

| 13. | Į privatumą ir duomenų apsaugą būtina atsižvelgti nuo pat derybų pradžios, o ne tada, kai schemos ir procedūros jau apibrėžtos ir suderintos ir todėl per vėlu ieškoti alternatyvių, privatumą atitinkančių, sprendimų. |
| --- | --- |

13.

Į privatumą ir duomenų apsaugą būtina atsižvelgti nuo pat derybų pradžios, o ne tada, kai schemos ir procedūros jau apibrėžtos ir suderintos ir todėl per vėlu ieškoti alternatyvių, privatumą atitinkančių, sprendimų.

| 14. | Atsižvelgdamas į tai, kad viešai prieinama labai nedaug informacijos, EDAPP pažymi, kad negali pateikti konkrečių ACTA nuostatų analizės. Todėl šioje nuomonėje EDAPP daugiausia dėmesio skirs aprašyti tikėtinas grėsmes saugumui ir duomenų apsaugai, kurių gali kilti dėl galimų konkrečių susitarimo priemonių, šiose dvejose srityse: intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo skaitmeninėje aplinkoje (IV skyrius) ir tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmų (V skyrius). |
| --- | --- |

14.

Atsižvelgdamas į tai, kad viešai prieinama labai nedaug informacijos, EDAPP pažymi, kad negali pateikti konkrečių ACTA nuostatų analizės. Todėl šioje nuomonėje EDAPP daugiausia dėmesio skirs aprašyti tikėtinas grėsmes saugumui ir duomenų apsaugai, kurių gali kilti dėl galimų konkrečių susitarimo priemonių, šiose dvejose srityse: intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo skaitmeninėje aplinkoje (IV skyrius) ir tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmų (V skyrius).

IV.   INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ ĮGYVENDINIMAS SKAITMENINĖJE APLINKOJE

IV.1.   Poreikis nagrinėti „interneto atjungimo po trijų įspėjimų politikos“ poveikį privatumui ir (arba) duomenų apsaugai

| 15. | Europos Komisijos teigimu, ACTA pagrindu bus sukurta kovos su piratavimu skaitmeninėje aplinkoje teisinė bazė (10). Šioje bazėje bus nustatytos sąlygos, kuriomis IPT ir kiti interneto tarpininkai (11) gali būti laikomi atsakingais dėl to, kad per jų įrenginius pateikiama medžiaga, kurios autorių teisės saugomos ir pažeistos. Šioje bazėje taip pat gali būti numatytos priemonės ir teisių įgyvendinimo mechanizmai, taikytini interneto naudotojams pažeidžiant autorių teises išsiuntus ar parsisiuntus medžiagos. Nors išsamiai apie šią bazę oficialiai dar neskelbiama, atsižvelgiant į iš įvairių šaltinių prieinamą informaciją galima numatyti, kad ji gali apimti įpareigojimų nustatymą IPT taikyti „interneto atjungimo po trijų įspėjimų“ politiką, dar vadinamą „laipsniškos reakcijos“ schema. Dėl tokių schemų autorių teisių turėtojai galės kontroliuoti interneto naudotojus ir nustatyti įtariamus autorių teisių pažeidėjus. Susisiekus su įtariamo pažeidėjo IPT, šis įspėtų naudotoją, kuris nustatytas kaip pažeidėjas; po pirmųjų trijų įspėjimų jam būtų atjungta interneto prieiga. |
| --- | --- |

15.

Europos Komisijos teigimu, ACTA pagrindu bus sukurta kovos su piratavimu skaitmeninėje aplinkoje teisinė bazė (10). Šioje bazėje bus nustatytos sąlygos, kuriomis IPT ir kiti interneto tarpininkai (11) gali būti laikomi atsakingais dėl to, kad per jų įrenginius pateikiama medžiaga, kurios autorių teisės saugomos ir pažeistos. Šioje bazėje taip pat gali būti numatytos priemonės ir teisių įgyvendinimo mechanizmai, taikytini interneto naudotojams pažeidžiant autorių teises išsiuntus ar parsisiuntus medžiagos. Nors išsamiai apie šią bazę oficialiai dar neskelbiama, atsižvelgiant į iš įvairių šaltinių prieinamą informaciją galima numatyti, kad ji gali apimti įpareigojimų nustatymą IPT taikyti „interneto atjungimo po trijų įspėjimų“ politiką, dar vadinamą „laipsniškos reakcijos“ schema. Dėl tokių schemų autorių teisių turėtojai galės kontroliuoti interneto naudotojus ir nustatyti įtariamus autorių teisių pažeidėjus. Susisiekus su įtariamo pažeidėjo IPT, šis įspėtų naudotoją, kuris nustatytas kaip pažeidėjas; po pirmųjų trijų įspėjimų jam būtų atjungta interneto prieiga.

| 16. | Tuo metu, kai vyksta derybos dėl ACTA, kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Prancūzijoje, įgyvendinama interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika. Ši politika taip pat aptariama įvairiuose ES forumuose, kaip antai Suinteresuotųjų asmenų dialoge dėl neteisėto įkėlimo ir parsisiuntimo, šiuo metu šių forumų moderatorius yra Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas, ir jie susiję su Komisijos komunikato dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje (12) priėmimu. Šia tema diskutuojama ir Europos Parlamente, tebevykstant debatams dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje projekto (vadinamos M. Gallo pranešimu). |
| --- | --- |

16.

Tuo metu, kai vyksta derybos dėl ACTA, kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Prancūzijoje, įgyvendinama interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika. Ši politika taip pat aptariama įvairiuose ES forumuose, kaip antai Suinteresuotųjų asmenų dialoge dėl neteisėto įkėlimo ir parsisiuntimo, šiuo metu šių forumų moderatorius yra Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas, ir jie susiję su Komisijos komunikato dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje (12) priėmimu. Šia tema diskutuojama ir Europos Parlamente, tebevykstant debatams dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje projekto (vadinamos M. Gallo pranešimu).

| 17. | Tokia praktika itin kišamasi į privačią asmens sritį. Ji susijusi su bendru interneto naudotojų veiklos stebėjimu, įskaitant visiškai teisėtą veiklą. Ji turi įtakos milijonams įstatymų besilaikančių interneto naudotojų, įskaitant daugelį vaikų ir paauglių. Šią veiklą atlieka privatūs asmenys, o ne teisėsaugos institucijos. Be to, dabar beveik visose šiuolaikinio gyvenimo srityse interneto vaidmuo yra svarbiausias, todėl atjungimo nuo interneto pasekmės gali būti neįtikėtinai liūdnos, asmenys gali būti atskirti nuo darbo, kultūros, e. valdžios programų ir kt. |
| --- | --- |

17.

Tokia praktika itin kišamasi į privačią asmens sritį. Ji susijusi su bendru interneto naudotojų veiklos stebėjimu, įskaitant visiškai teisėtą veiklą. Ji turi įtakos milijonams įstatymų besilaikančių interneto naudotojų, įskaitant daugelį vaikų ir paauglių. Šią veiklą atlieka privatūs asmenys, o ne teisėsaugos institucijos. Be to, dabar beveik visose šiuolaikinio gyvenimo srityse interneto vaidmuo yra svarbiausias, todėl atjungimo nuo interneto pasekmės gali būti neįtikėtinai liūdnos, asmenys gali būti atskirti nuo darbo, kultūros, e. valdžios programų ir kt.

| 18. | Tokiomis aplinkybėmis svarbu įvertinti, kiek ši politika atitinka ES duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktus, be to, ar interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika yra būtina intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo priemonė. Tokiomis aplinkybėmis dar reikėtų išanalizuoti, ar yra kitų, ne tokių agresyvių, metodų. |
| --- | --- |

18.

Tokiomis aplinkybėmis svarbu įvertinti, kiek ši politika atitinka ES duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktus, be to, ar interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika yra būtina intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo priemonė. Tokiomis aplinkybėmis dar reikėtų išanalizuoti, ar yra kitų, ne tokių agresyvių, metodų.

| 19. | Vis dar neaišku, ar interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika bus įtraukta į ACTA. Tačiau ši politika svarstoma ir kitose srityse, ir ji gali turėti didžiulį poveikį asmens duomenų ir privatumo apsaugai. Dėl šių priežasčių EDAPP mano, kad šioje nuomonėje reikia aptarti šią politiką. Prieš atlikdamas minėtą analizę, EDAPP trumpai apibūdins taikytinus duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktus. |
| --- | --- |

19.

Vis dar neaišku, ar interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika bus įtraukta į ACTA. Tačiau ši politika svarstoma ir kitose srityse, ir ji gali turėti didžiulį poveikį asmens duomenų ir privatumo apsaugai. Dėl šių priežasčių EDAPP mano, kad šioje nuomonėje reikia aptarti šią politiką. Prieš atlikdamas minėtą analizę, EDAPP trumpai apibūdins taikytinus duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktus.

| 20. | Reikėtų pažymėti, kad, be duomenų apsaugos ir privatumo, interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika kelia rūpestį dėl kitų vertybių, kaip antai tinkamo proceso ir žodžio laisvės. Tačiau šioje nuomonėje bus išnagrinėti tik tie klausimai, kurie susiję su asmens duomenų ir asmenų privatumo apsauga. |
| --- | --- |

20.

Reikėtų pažymėti, kad, be duomenų apsaugos ir privatumo, interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika kelia rūpestį dėl kitų vertybių, kaip antai tinkamo proceso ir žodžio laisvės. Tačiau šioje nuomonėje bus išnagrinėti tik tie klausimai, kurie susiję su asmens duomenų ir asmenų privatumo apsauga.

IV.2.   Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika bei ES duomenų apsaugos ir (arba) privatumo teisės aktų taikymas

Kaip gali būti suformuluota interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika

| 21. | Trumpai tariant, pagal interneto atjungimo po trijų įspėjimų politiką autorių teisių turėtojai, naudodamiesi automatinėmis techninėmis priemonėmis, kurias galbūt teiktų tretieji asmenys, galėtų įtariamą autorių teisių pažeidimą nustatyti stebėdami interneto naudotojų veiklą, pavyzdžiui, forumus, tinklaraščius, arba apsimetę rinkmenų bendrintojais lygiarangiuose tinkluose, kad nustatytų rinkmenų bendrintojus, kurie, kaip įtariama, keičiasi autorių teisių saugoma medžiaga (13). |
| --- | --- |

21.

Trumpai tariant, pagal interneto atjungimo po trijų įspėjimų politiką autorių teisių turėtojai, naudodamiesi automatinėmis techninėmis priemonėmis, kurias galbūt teiktų tretieji asmenys, galėtų įtariamą autorių teisių pažeidimą nustatyti stebėdami interneto naudotojų veiklą, pavyzdžiui, forumus, tinklaraščius, arba apsimetę rinkmenų bendrintojais lygiarangiuose tinkluose, kad nustatytų rinkmenų bendrintojus, kurie, kaip įtariama, keičiasi autorių teisių saugoma medžiaga (13).

| 22. | Surinkę interneto naudotojų, kaip įtariama, pažeidžiančių autorių teises, interneto protokolo adresus (IP adresus) ir taip juos nustatę, autorių teisių turėtojai išsiųstų šių naudotojų IP adresus atitinkamam (-iems) interneto paslaugų teikėjui (-ams), kuris (-ie) abonentą, kuriam priklauso IP adresas, įspėtų, jog jis gali būti pažeidęs autorių teises. Gavus tam tikrą skaičių IPT įspėjimų, IPT automatiškai nutraukia arba sustabdo abonento interneto ryšį (14). |
| --- | --- |

22.

Surinkę interneto naudotojų, kaip įtariama, pažeidžiančių autorių teises, interneto protokolo adresus (IP adresus) ir taip juos nustatę, autorių teisių turėtojai išsiųstų šių naudotojų IP adresus atitinkamam (-iems) interneto paslaugų teikėjui (-ams), kuris (-ie) abonentą, kuriam priklauso IP adresas, įspėtų, jog jis gali būti pažeidęs autorių teises. Gavus tam tikrą skaičių IPT įspėjimų, IPT automatiškai nutraukia arba sustabdo abonento interneto ryšį (14).

Taikytini duomenų apsaugos ir (arba) privatumo ES teisės aktai

| 23. | Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika turi atitikti reikalavimus, kylančius iš teisės į privatumą, nustatytos EŽTK 8 straipsnyje bei Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje, ir iš teisės į duomenų apsaugą, nustatytos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje bei SESV 16 straipsnyje ir išsamiai apibrėžtos Direktyvoje 95/46/EB bei Direktyvoje 2002/58/EB. |
| --- | --- |

23.

Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika turi atitikti reikalavimus, kylančius iš teisės į privatumą, nustatytos EŽTK 8 straipsnyje bei Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje, ir iš teisės į duomenų apsaugą, nustatytos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje bei SESV 16 straipsnyje ir išsamiai apibrėžtos Direktyvoje 95/46/EB bei Direktyvoje 2002/58/EB.

| 24. | EDAPP nuomone, interneto naudotojų elgesio stebėjimas ir paskesnis jų IP adresų surinkimas prilygsta jų teisės į privataus gyvenimo gerbimą ir susirašinėjimo slaptumą ribojimui, kitaip tariant, ribojama jų teisė į privatų gyvenimą. Šis požiūris atitinka Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką (15). |
| --- | --- |

24.

EDAPP nuomone, interneto naudotojų elgesio stebėjimas ir paskesnis jų IP adresų surinkimas prilygsta jų teisės į privataus gyvenimo gerbimą ir susirašinėjimo slaptumą ribojimui, kitaip tariant, ribojama jų teisė į privatų gyvenimą. Šis požiūris atitinka Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką (15).

| 25. | Direktyva 95/46/EB yra taikytina (16), nes interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika susijusi su IP adresų, kurie bet kuriuo atveju atitinkamomis aplinkybėmis turėtų būti laikomi asmens duomenimis, tvarkymu. IP adresai – tai identifikatoriai, kurie atrodo kaip taškais atskirtų skaičių serija, pvz., 122.41.123.45. Prisiregistravęs pas interneto prieigos teikėją abonentas įgyja galimybę naudotis internetu. Kiekvieną kartą abonentui prisijungiant prie interneto per jo naudojamą prisijungimo prie interneto įrenginį (pvz., kompiuterį) jam bus priskiriamas IP adresas (17). |
| --- | --- |

25.

Direktyva 95/46/EB yra taikytina (16), nes interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika susijusi su IP adresų, kurie bet kuriuo atveju atitinkamomis aplinkybėmis turėtų būti laikomi asmens duomenimis, tvarkymu. IP adresai – tai identifikatoriai, kurie atrodo kaip taškais atskirtų skaičių serija, pvz., 122.41.123.45. Prisiregistravęs pas interneto prieigos teikėją abonentas įgyja galimybę naudotis internetu. Kiekvieną kartą abonentui prisijungiant prie interneto per jo naudojamą prisijungimo prie interneto įrenginį (pvz., kompiuterį) jam bus priskiriamas IP adresas (17).

| 26. | Jei naudotojas užsiima konkrečia veikla, pvz., įkelia medžiagą į internetą, tretieji asmenys gali jį nustatyti pagal jo naudotą IP adresą. Pavyzdžiui, naudotojas, kurio IP adresas yra 122.41.123.45, 2010 m. sausio 1 d. 15 val., pasinaudodamas P2P paslauga, kaip įtariama, įkėlė medžiagą, kurios autorių teisės yra pažeistos. Tuomet IPT galės prijungti tokį IP adresą prie abonento, kuriam jis priskyrė šį adresą, vardo ir taip išsiaiškinti jo tapatybę. |
| --- | --- |

26.

Jei naudotojas užsiima konkrečia veikla, pvz., įkelia medžiagą į internetą, tretieji asmenys gali jį nustatyti pagal jo naudotą IP adresą. Pavyzdžiui, naudotojas, kurio IP adresas yra 122.41.123.45, 2010 m. sausio 1 d. 15 val., pasinaudodamas P2P paslauga, kaip įtariama, įkėlė medžiagą, kurios autorių teisės yra pažeistos. Tuomet IPT galės prijungti tokį IP adresą prie abonento, kuriam jis priskyrė šį adresą, vardo ir taip išsiaiškinti jo tapatybę.

| 27. | Jei atsižvelgtume į Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnyje pateiktą asmens duomenų apibrėžtį, asmens duomenys reiškia „bet kurią informaciją, susijusią su asmeniu (duomenų subjektu), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta, yra tas asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta tiesiogiai ar netiesiogiai, ypač pasinaudojus nurodytu asmens identifikavimo kodu“ (18), galima padaryti tik tokią išvadą, kad IP adresai ir informacija apie su tokiu adresu susietą veiklą yra asmens duomenys visais šioje nuomonėje aktualiais atvejais. Iš tikrųjų IP adresas yra identifikacinis numeris, pagal kurį galima sužinoti abonento, kuriam priskirtas šis IP adresas, vardą. Be to, apie tokį IP adresą turintį abonentą surinkta informacija („2010 m. sausio 1 d. 15.00 val. jis įkėlė tam tikrą medžiagą į ZS interneto svetainę“) susijusi su asmens, kurio tapatybę galima nustatyti (IP adreso turėtojo), veiklą, t. y. neabejotinai yra apie jo veiklą, todėl taip pat turi būti laikoma asmens duomenimis. |
| --- | --- |

27.

Jei atsižvelgtume į Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnyje pateiktą asmens duomenų apibrėžtį, asmens duomenys reiškia „bet kurią informaciją, susijusią su asmeniu (duomenų subjektu), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta, yra tas asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta tiesiogiai ar netiesiogiai, ypač pasinaudojus nurodytu asmens identifikavimo kodu“ (18), galima padaryti tik tokią išvadą, kad IP adresai ir informacija apie su tokiu adresu susietą veiklą yra asmens duomenys visais šioje nuomonėje aktualiais atvejais. Iš tikrųjų IP adresas yra identifikacinis numeris, pagal kurį galima sužinoti abonento, kuriam priskirtas šis IP adresas, vardą. Be to, apie tokį IP adresą turintį abonentą surinkta informacija („2010 m. sausio 1 d. 15.00 val. jis įkėlė tam tikrą medžiagą į ZS interneto svetainę“) susijusi su asmens, kurio tapatybę galima nustatyti (IP adreso turėtojo), veiklą, t. y. neabejotinai yra apie jo veiklą, todėl taip pat turi būti laikoma asmens duomenimis.

| 28. | Šiai nuomonei visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupė, kuri dokumente duomenų apsaugos klausimais, susijusiais su intelektinės nuosavybės teisėmis, nurodė, kad IP adresai, surinkti siekiant apginti intelektinės nuosavybės teises, t. y. nustatyti interneto naudotojų, kurie įtariami pažeidę intelektinės nuosavybės teises, tapatybę, yra asmens duomenys, jei konkretaus asmens atžvilgiu jie naudojami tokioms teisėms ginti (19). |
| --- | --- |

28.

Šiai nuomonei visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupė, kuri dokumente duomenų apsaugos klausimais, susijusiais su intelektinės nuosavybės teisėmis, nurodė, kad IP adresai, surinkti siekiant apginti intelektinės nuosavybės teises, t. y. nustatyti interneto naudotojų, kurie įtariami pažeidę intelektinės nuosavybės teises, tapatybę, yra asmens duomenys, jei konkretaus asmens atžvilgiu jie naudojami tokioms teisėms ginti (19).

| 29. | Direktyva 2002/58/EB taip pat taikytina, nes interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika susijusi su srauto ir ryšių duomenų rinkimu. Direktyvoje 2002/58/EB reglamentuojamas tokių duomenų naudojimas ir nustatomas viešųjų ryšių tinklais perduodamų pranešimų ir šiuose pranešimuose esančių duomenų konfidencialumo principas. |
| --- | --- |

29.

Direktyva 2002/58/EB taip pat taikytina, nes interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika susijusi su srauto ir ryšių duomenų rinkimu. Direktyvoje 2002/58/EB reglamentuojamas tokių duomenų naudojimas ir nustatomas viešųjų ryšių tinklais perduodamų pranešimų ir šiuose pranešimuose esančių duomenų konfidencialumo principas.

IV.3.   Ar interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika yra būtina priemonė

| 30. | EŽTK 8 straipsnyje įtvirtintas būtinumo principas, pagal kurį bet kuri priemonė, kuria pažeidžiama asmenų teisė į privatumą, leidžiama tik tuo atveju, jei tai yra demokratinėje visuomenėje būtina priemonė, atsižvelgiant į šia priemone siekiamą teisėtą tikslą (20). Būtinumo principą taip pat galima rasti Direktyvos 7 ir 13 straipsniuose bei Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnyje (21). Pagal šį principą reikalaujama priemonės proporcingumo analizės, ir ši priemonė turi būti įvertinta atsižvelgiant į susijusių interesų pusiausvyrą, vertinant ją demokratinėje visuomenėje apskritai (22). Be to, pagal šį principą būtina įvertinti, ar yra galimybė taikyti alternatyvias mažiau ribojančias priemones. |
| --- | --- |

30.

EŽTK 8 straipsnyje įtvirtintas būtinumo principas, pagal kurį bet kuri priemonė, kuria pažeidžiama asmenų teisė į privatumą, leidžiama tik tuo atveju, jei tai yra demokratinėje visuomenėje būtina priemonė, atsižvelgiant į šia priemone siekiamą teisėtą tikslą (20). Būtinumo principą taip pat galima rasti Direktyvos 7 ir 13 straipsniuose bei Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnyje (21). Pagal šį principą reikalaujama priemonės proporcingumo analizės, ir ši priemonė turi būti įvertinta atsižvelgiant į susijusių interesų pusiausvyrą, vertinant ją demokratinėje visuomenėje apskritai (22). Be to, pagal šį principą būtina įvertinti, ar yra galimybė taikyti alternatyvias mažiau ribojančias priemones.

| 31. | Nors EDAPP pripažįsta intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo svarbą, jis mano, kad tokia interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika, kokia žinoma dabar, susijusi su tam tikrais visuotinai taikomais elementais, yra neproporcinga priemonė ir todėl negali būti laikoma būtina. Be to, EDAPP yra įsitikinęs, kad yra alternatyvių mažiau ribojančių sprendimų arba kad numatyta politika gali būti įgyvendinama ne taip ribojant arba būti mažesnės aprėpties. Teisiniu išsamesnio reglamentavimo lygmeniu trijų įspėjimų metodas taip pat kelia problemų. Šios išvados bus paaiškintos toliau. |
| --- | --- |

31.

Nors EDAPP pripažįsta intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo svarbą, jis mano, kad tokia interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika, kokia žinoma dabar, susijusi su tam tikrais visuotinai taikomais elementais, yra neproporcinga priemonė ir todėl negali būti laikoma būtina. Be to, EDAPP yra įsitikinęs, kad yra alternatyvių mažiau ribojančių sprendimų arba kad numatyta politika gali būti įgyvendinama ne taip ribojant arba būti mažesnės aprėpties. Teisiniu išsamesnio reglamentavimo lygmeniu trijų įspėjimų metodas taip pat kelia problemų. Šios išvados bus paaiškintos toliau.

Trijų įspėjimų metodo politika yra neproporcinga

| 32. | EDAPP nori pabrėžti platų nustatytų priemonių poveikį. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti tokius dalykus:






  i) | stebėjimas (nepastebėtas) turėtų įtakos milijonams asmenų ir visiems naudotojams, nepaisant to, ar jie yra įtariamieji. |
| --- | --- | --- |

32.

EDAPP nori pabrėžti platų nustatytų priemonių poveikį. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti tokius dalykus:

i)

stebėjimas (nepastebėtas) turėtų įtakos milijonams asmenų ir visiems naudotojams, nepaisant to, ar jie yra įtariamieji.

| ii) | Stebėjimas būtų susijęs su sisteminiu duomenų įrašymu, dėl to žmonės gali būti paduoti į civilinius ar net baudžiamuosius teismus; be to, dėl to kai kuri surinkta informacija būtų vertinama kaip neskelbtina pagal Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnį, pagal kurį reikalaujama patikimesnių garantijų. |
| --- | --- |

ii)

Stebėjimas būtų susijęs su sisteminiu duomenų įrašymu, dėl to žmonės gali būti paduoti į civilinius ar net baudžiamuosius teismus; be to, dėl to kai kuri surinkta informacija būtų vertinama kaip neskelbtina pagal Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnį, pagal kurį reikalaujama patikimesnių garantijų.

| iii) | Dėl stebėjimo gali atsirasti daug klaidingos informacijos atvejų. Autorių teisių pažeidimas nenustatomas taip paprastai, atsakant į klausimą „taip“ arba „ne“. Teismai dažnai turi nagrinėti labai daug techninių ir teisinių duomenų, kad nustatytų, ar pažeidimas buvo padarytas (23). |
| --- | --- |

iii)

Dėl stebėjimo gali atsirasti daug klaidingos informacijos atvejų. Autorių teisių pažeidimas nenustatomas taip paprastai, atsakant į klausimą „taip“ arba „ne“. Teismai dažnai turi nagrinėti labai daug techninių ir teisinių duomenų, kad nustatytų, ar pažeidimas buvo padarytas (23).

| iv) | Galimos stebėjimo pasekmės, dėl kurių galėtų būti nutraukta interneto prieiga. Taip būtų ribojamos asmens teisės į nuomonės reiškimo laisvę, informacijos laisvę ir galimybę susipažinti su kultūra, naudotis e. valdžios programomis, forumais, e. paštu, ir kai kuriais atvejais – vykdyti su darbu susijusią veiklą. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu suvokti, kad pasekmes pajus ne tik įtariamas pažeidėjas, bet ir visi šeimos nariai, kurie naudojasi tuo pačiu interneto ryšiu, įskaitant mokyklinio amžiaus vaikus, besinaudojančius internetu savo mokyklinei veiklai. |
| --- | --- |

iv)

Galimos stebėjimo pasekmės, dėl kurių galėtų būti nutraukta interneto prieiga. Taip būtų ribojamos asmens teisės į nuomonės reiškimo laisvę, informacijos laisvę ir galimybę susipažinti su kultūra, naudotis e. valdžios programomis, forumais, e. paštu, ir kai kuriais atvejais – vykdyti su darbu susijusią veiklą. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu suvokti, kad pasekmes pajus ne tik įtariamas pažeidėjas, bet ir visi šeimos nariai, kurie naudojasi tuo pačiu interneto ryšiu, įskaitant mokyklinio amžiaus vaikus, besinaudojančius internetu savo mokyklinei veiklai.

| v) | Paprastai vertinimą atliks ir sprendimą priims privatus subjektas (t. y. autorių teisių turėtojai arba IPT). EDAPP savo ankstesnėje nuomonėje jau išreiškė rūpestį dėl privataus sektoriaus (pvz., IPT ar autorių teisių turėtojų) atliekamo asmenų stebėjimo srityse, kurios iš esmės yra teisėsaugos institucijų kompetencija (24). |
| --- | --- |

v)

Paprastai vertinimą atliks ir sprendimą priims privatus subjektas (t. y. autorių teisių turėtojai arba IPT). EDAPP savo ankstesnėje nuomonėje jau išreiškė rūpestį dėl privataus sektoriaus (pvz., IPT ar autorių teisių turėtojų) atliekamo asmenų stebėjimo srityse, kurios iš esmės yra teisėsaugos institucijų kompetencija (24).

| 33. | EDAPP nėra įsitikinęs, kad priemonių nauda nusveria poveikį pagrindinėms asmenų teisėms. Autorių teisių apsauga yra teisių turėtojų ir visuomenės interesas. Tačiau pagrindinių teisių ribojimai neatrodo pateisinami, jei būtų palygintas ribojimo dydis, t. y. privatumo ribojimo mastas, kurį parodo pirmiau minėti dalykai, ir numatoma nauda – atgrasymas nuo intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų, kai šie pažeidimai daugiausia yra nedidelio masto. Kaip generalinė advokatė J. Kokott nurodė savo išvadoje byloje Promusicae: „... nėra aišku, ar keitimasis rinkmenomis tarp privačių subjektų, ypač kai jie veikia nesiekdami pelno, kelia tokią grėsmę autorių teisėms, kad pateisintų šios išimties taikymą. Iš esmės nesutariama, kiek iš tikrųjų žalos padaro keitimasis rinkmenomis tarp privačių subjektų“ (25). |
| --- | --- |

33.

EDAPP nėra įsitikinęs, kad priemonių nauda nusveria poveikį pagrindinėms asmenų teisėms. Autorių teisių apsauga yra teisių turėtojų ir visuomenės interesas. Tačiau pagrindinių teisių ribojimai neatrodo pateisinami, jei būtų palygintas ribojimo dydis, t. y. privatumo ribojimo mastas, kurį parodo pirmiau minėti dalykai, ir numatoma nauda – atgrasymas nuo intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų, kai šie pažeidimai daugiausia yra nedidelio masto. Kaip generalinė advokatė J. Kokott nurodė savo išvadoje byloje Promusicae: „... nėra aišku, ar keitimasis rinkmenomis tarp privačių subjektų, ypač kai jie veikia nesiekdami pelno, kelia tokią grėsmę autorių teisėms, kad pateisintų šios išimties taikymą. Iš esmės nesutariama, kiek iš tikrųjų žalos padaro keitimasis rinkmenomis tarp privačių subjektų“ (25).

| 34. | Šiomis aplinkybėmis taip pat vertėtų priminti Europos Parlamento reakciją į „trijų įspėjimų schemas“ persvarstant telekomunikacijų teisės aktų paketą, visų pirma Pamatinės direktyvos 138 pakeitimą (26). Šiame pakeitime buvo nustatyta, kad bet kokios pagrindinių teisių ar laisvių ribojimo priemonės gali būti nustatytos tik tuo atveju, jei jos yra tinkamos, proporcingos ir būtinos demokratinėje visuomenėje ir jų įgyvendinimui taikomos tinkamos procedūrinės apsaugos garantijos, atitinkančios EŽTK ir bendruosius Bendrijos teisės principus, įskaitant veiksmingą teisminę apsaugą ir teisingą procesą (27). |
| --- | --- |

34.

Šiomis aplinkybėmis taip pat vertėtų priminti Europos Parlamento reakciją į „trijų įspėjimų schemas“ persvarstant telekomunikacijų teisės aktų paketą, visų pirma Pamatinės direktyvos 138 pakeitimą (26). Šiame pakeitime buvo nustatyta, kad bet kokios pagrindinių teisių ar laisvių ribojimo priemonės gali būti nustatytos tik tuo atveju, jei jos yra tinkamos, proporcingos ir būtinos demokratinėje visuomenėje ir jų įgyvendinimui taikomos tinkamos procedūrinės apsaugos garantijos, atitinkančios EŽTK ir bendruosius Bendrijos teisės principus, įskaitant veiksmingą teisminę apsaugą ir teisingą procesą (27).

| 35. | Be to, EDAPP pabrėžia, kad kiekvienas pagrindinių teisių ribojimas bus atidžiai tikrinamas ES ir nacionaliniu lygmenimis. Šiomis aplinkybėmis galima palyginti su Duomenų saugojimo direktyva 2006/24/EB (28), kurioje nukrypstama nuo bendrojo duomenų apsaugos principo – duomenų ištrynimo principo, kai duomenys tampa nebereikalingi tam tikslui, kuriam buvo surinkti. Pagal šią direktyvą reikalaujama, kad srauto duomenys būtų saugomi kovai su sunkiais nusikaltimais. Reikia pažymėti, kad saugojimas leidžiamas tik „sunkių nusikaltimų“ atveju, jis apribojamas tik „srauto duomenimis“, į kuriuos iš esmės nepatenka informacija apie pranešimų turinį, ir kad taikomos griežtos garantijos. Vis dėlto buvo suabejota jos suderinamumu su pagrindinių teisių standartais; Rumunijos Konstitucinis Teismas nusprendė, kad bendras saugojimas nedera su pagrindinėmis teisėmis (29), o Vokietijos Konstituciniame Teisme šiuo metu yra nagrinėjama byla (30). |
| --- | --- |

35.

Be to, EDAPP pabrėžia, kad kiekvienas pagrindinių teisių ribojimas bus atidžiai tikrinamas ES ir nacionaliniu lygmenimis. Šiomis aplinkybėmis galima palyginti su Duomenų saugojimo direktyva 2006/24/EB (28), kurioje nukrypstama nuo bendrojo duomenų apsaugos principo – duomenų ištrynimo principo, kai duomenys tampa nebereikalingi tam tikslui, kuriam buvo surinkti. Pagal šią direktyvą reikalaujama, kad srauto duomenys būtų saugomi kovai su sunkiais nusikaltimais. Reikia pažymėti, kad saugojimas leidžiamas tik „sunkių nusikaltimų“ atveju, jis apribojamas tik „srauto duomenimis“, į kuriuos iš esmės nepatenka informacija apie pranešimų turinį, ir kad taikomos griežtos garantijos. Vis dėlto buvo suabejota jos suderinamumu su pagrindinių teisių standartais; Rumunijos Konstitucinis Teismas nusprendė, kad bendras saugojimas nedera su pagrindinėmis teisėmis (29), o Vokietijos Konstituciniame Teisme šiuo metu yra nagrinėjama byla (30).

Kitų, mažiau ribojančių, priemonių egzistavimas

| 36. | Pirmiau pateiktas išvadas patvirtina ir tai, kad tam pačiam tikslui pasiekti yra mažiau ribojančių priemonių. EDAPP primygtinai reikalauja ištirti ir išbandyti tokias mažiau ribojančias priemones. |
| --- | --- |

36.

Pirmiau pateiktas išvadas patvirtina ir tai, kad tam pačiam tikslui pasiekti yra mažiau ribojančių priemonių. EDAPP primygtinai reikalauja ištirti ir išbandyti tokias mažiau ribojančias priemones.

| 37. | Šiomis aplinkybėmis EDAPP primena, kad iš dalies pakeistoje Direktyvoje 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (toliau – Piliečių teisių direktyva), kuri yra neseniai reformuoto telekomunikacijų teisės aktų paketo dalis, yra numatytos tam tikros taisyklės ir procedūros, skirtos riboti nedidelio masto autorių teisių pažeidimus tarp vartotojų (31). Tokios procedūros apima valstybių narių pareigą pateikti standartizuotą viešojo intereso informaciją įvairiomis temomis, visų pirma paminėti autorių ir gretutinių teisių pažeidimai ir jų teisiniai padariniai (32). Tuomet valstybės narės gali prašyti IPT išplatinti šią informaciją visiems savo klientams ir įtraukti ją į sutartis. |
| --- | --- |

37.

Šiomis aplinkybėmis EDAPP primena, kad iš dalies pakeistoje Direktyvoje 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (toliau – Piliečių teisių direktyva), kuri yra neseniai reformuoto telekomunikacijų teisės aktų paketo dalis, yra numatytos tam tikros taisyklės ir procedūros, skirtos riboti nedidelio masto autorių teisių pažeidimus tarp vartotojų (31). Tokios procedūros apima valstybių narių pareigą pateikti standartizuotą viešojo intereso informaciją įvairiomis temomis, visų pirma paminėti autorių ir gretutinių teisių pažeidimai ir jų teisiniai padariniai (32). Tuomet valstybės narės gali prašyti IPT išplatinti šią informaciją visiems savo klientams ir įtraukti ją į sutartis.

| 38. | Ši sistema skirta informuoti asmenis ir atgrasyti juos nuo autorių teisių saugomos informacijos platinimo bei dalyvavimo neteisėtoje veikloje, kartu išvengiant interneto naudojimo stebėjimo ir su privatumu bei duomenų apsauga susijusių rūpesčių. Piliečių teisių direktyva turi būti įgyvendinta 2011 m. gegužės mėn.; taigi šios procedūros dar neįgyvendintos. Todėl dar nebuvo galimybių išmėginti jų naudą. Taigi atrodo per anksti neatsižvelgti į galimą šių naujų procedūrų naudą ir vietoj to taikyti „interneto atjungimo po trijų įspėjimų“ politiką, kuri gerokai labiau riboja pagrindines teises. |
| --- | --- |

38.

Ši sistema skirta informuoti asmenis ir atgrasyti juos nuo autorių teisių saugomos informacijos platinimo bei dalyvavimo neteisėtoje veikloje, kartu išvengiant interneto naudojimo stebėjimo ir su privatumu bei duomenų apsauga susijusių rūpesčių. Piliečių teisių direktyva turi būti įgyvendinta 2011 m. gegužės mėn.; taigi šios procedūros dar neįgyvendintos. Todėl dar nebuvo galimybių išmėginti jų naudą. Taigi atrodo per anksti neatsižvelgti į galimą šių naujų procedūrų naudą ir vietoj to taikyti „interneto atjungimo po trijų įspėjimų“ politiką, kuri gerokai labiau riboja pagrindines teises.

| 39. | Be to, kas nurodyta pirmiau, reikėtų priminti, kad 2004 m. balandžio 28 d. Direktyvoje 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo numatytos įvairios intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo teismuose priemonės (aptartos šios nuomonės 43 ir tolesniuose punktuose) (33). |
| --- | --- |

39.

Be to, kas nurodyta pirmiau, reikėtų priminti, kad 2004 m. balandžio 28 d. Direktyvoje 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo numatytos įvairios intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo teismuose priemonės (aptartos šios nuomonės 43 ir tolesniuose punktuose) (33).

| 40. | INTĮ direktyva tik neseniai perkelta į valstybių narių teisę. Iki šiol dar nebuvo pakankamai laiko įvertinti, ar jos nuostatos yra tinkamos intelektinės nuosavybės teisėms ginti. Todėl bet koks poreikis pakeisti dabartinę teismų procesais grindžiamą sistemą, kuri dar neišbandyta, yra bent jau abejotinas. Dėl to neišvengiamai kyla klausimas, kodėl su esamais pažeidimais negalima tinkamai kovoti taikant esamas civilines ir baudžiamąsias sankcijas už autorių teisių pažeidimus. Todėl prieš siūlydama tokias politines priemones Komisija turėtų pateikti patikimą informaciją, įrodančią, kad dabartiniai teisės aktai nepateisino lūkesčių. |
| --- | --- |

40.

INTĮ direktyva tik neseniai perkelta į valstybių narių teisę. Iki šiol dar nebuvo pakankamai laiko įvertinti, ar jos nuostatos yra tinkamos intelektinės nuosavybės teisėms ginti. Todėl bet koks poreikis pakeisti dabartinę teismų procesais grindžiamą sistemą, kuri dar neišbandyta, yra bent jau abejotinas. Dėl to neišvengiamai kyla klausimas, kodėl su esamais pažeidimais negalima tinkamai kovoti taikant esamas civilines ir baudžiamąsias sankcijas už autorių teisių pažeidimus. Todėl prieš siūlydama tokias politines priemones Komisija turėtų pateikti patikimą informaciją, įrodančią, kad dabartiniai teisės aktai nepateisino lūkesčių.

| 41. | Be to, neaišku, ar kaip nors rimtai apsvarstyti alternatyvūs ekonominės veiklos modeliai, nesusiję su reguliariu asmenų stebėjimu. Pavyzdžiui, jei dėl P2P naudojimo autorių teisių turėtojai įrodytų savo nuostolius, teisių turėtojai ir IPT galėtų, pavyzdžiui, išbandyti įvairius interneto prieigos abonementus, kai dalis kainos už abonentinę sutartį su neribota interneto prieiga atitenka autorių teisių turėtojams. |
| --- | --- |

41.

Be to, neaišku, ar kaip nors rimtai apsvarstyti alternatyvūs ekonominės veiklos modeliai, nesusiję su reguliariu asmenų stebėjimu. Pavyzdžiui, jei dėl P2P naudojimo autorių teisių turėtojai įrodytų savo nuostolius, teisių turėtojai ir IPT galėtų, pavyzdžiui, išbandyti įvairius interneto prieigos abonementus, kai dalis kainos už abonentinę sutartį su neribota interneto prieiga atitenka autorių teisių turėtojams.

Galimybė atlikti tikslinį stebėjimą mažiau ribojančiomis priemonėmis

| 42. | Be visiškai skirtingų modelių, kurie, kaip nurodyta, turėtų būti ištirti ir išbandyti, naudojimo tikslinis stebėjimas bet kuriuo atveju galėtų būti atliekamas mažiau ribojančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

42.

Be visiškai skirtingų modelių, kurie, kaip nurodyta, turėtų būti ištirti ir išbandyti, naudojimo tikslinis stebėjimas bet kuriuo atveju galėtų būti atliekamas mažiau ribojančiomis priemonėmis.

| 43. | Intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslas taip pat gali būti pasiektas stebint tik ribotą skaičių asmenų, kurie, kaip įtariama, dalyvauja darant ne smulkius autorių teisių pažeidimus. INTĮ direktyvoje šiuo atžvilgiu pateikiamos tam tikros gairės. Joje nustatytos sąlygos, kuriomis institucijos gali įpareigoti interneto prieigos teikėjus intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslais atskleisti jų turimus asmens duomenis. 8 straipsnyje numatyta, kad kompetentingos teisminės institucijos, reaguodamos į pagrįstą ir proporcingą prašymą, pažeidimų komerciniu mastu atveju gali įpareigoti IPT pateikti jų turimus įtariamų pažeidėjų asmens duomenis (pvz., informaciją apie intelektinės nuosavybės teises pažeidžiančių prekių ar paslaugų kilmę ir platinimo tinklus) (34). |
| --- | --- |

43.

Intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslas taip pat gali būti pasiektas stebint tik ribotą skaičių asmenų, kurie, kaip įtariama, dalyvauja darant ne smulkius autorių teisių pažeidimus. INTĮ direktyvoje šiuo atžvilgiu pateikiamos tam tikros gairės. Joje nustatytos sąlygos, kuriomis institucijos gali įpareigoti interneto prieigos teikėjus intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslais atskleisti jų turimus asmens duomenis. 8 straipsnyje numatyta, kad kompetentingos teisminės institucijos, reaguodamos į pagrįstą ir proporcingą prašymą, pažeidimų komerciniu mastu atveju gali įpareigoti IPT pateikti jų turimus įtariamų pažeidėjų asmens duomenis (pvz., informaciją apie intelektinės nuosavybės teises pažeidžiančių prekių ar paslaugų kilmę ir platinimo tinklus) (34).

| 44. | Taigi „komercinio masto“ kriterijus yra lemiamas. Pagal šį kriterijų stebėjimas gali būti proporcingas ribotais, konkrečiais, ad hoc atvejais, kai yra pagrįstų piktnaudžiavimo autorių teisėmis komerciniu mastu įtarimų. Pagal šį kriterijų tai galėtų apimti aiškaus privačių asmenų piktnaudžiavimo autorių teisėmis atvejus, kai siekiama gauti tiesioginės ar netiesioginės ekonominės komercinės naudos. |
| --- | --- |

44.

Taigi „komercinio masto“ kriterijus yra lemiamas. Pagal šį kriterijų stebėjimas gali būti proporcingas ribotais, konkrečiais, ad hoc atvejais, kai yra pagrįstų piktnaudžiavimo autorių teisėmis komerciniu mastu įtarimų. Pagal šį kriterijų tai galėtų apimti aiškaus privačių asmenų piktnaudžiavimo autorių teisėmis atvejus, kai siekiama gauti tiesioginės ar netiesioginės ekonominės komercinės naudos.

| 45. | Praktiškai siekiant, kad pirmiau minėta sistema veiktų veiksmingai, autorių teisių turėtojai galėtų vykdyti tikslinį kai kurių IP adresų stebėjimą, kad patikrintų autorių teisių pažeidimo mastą. Tai reikštų, kad autorių teisių turėtojams taip pat būtų leidžiama tokiu pačiu tikslu fiksuoti pranešimus apie įtariamus pažeidimus. Tokia informacija turėtų būti panaudota tik patikrinus pažeidimo reikšmingumą. Pavyzdžiui, taip būtų aiškiais šiurkščių pažeidimų ir nereikšmingų, bet tęstinių pažeidimų, padarytų per tam tikrą laiką siekiant komercinės ar finansinės naudos, atvejais. Tęstinumo tam tikrais laikotarpiais būtinybė pabrėžiama ir išsamiau paaiškinama toliau aptariant saugojimo principą. |
| --- | --- |

45.

Praktiškai siekiant, kad pirmiau minėta sistema veiktų veiksmingai, autorių teisių turėtojai galėtų vykdyti tikslinį kai kurių IP adresų stebėjimą, kad patikrintų autorių teisių pažeidimo mastą. Tai reikštų, kad autorių teisių turėtojams taip pat būtų leidžiama tokiu pačiu tikslu fiksuoti pranešimus apie įtariamus pažeidimus. Tokia informacija turėtų būti panaudota tik patikrinus pažeidimo reikšmingumą. Pavyzdžiui, taip būtų aiškiais šiurkščių pažeidimų ir nereikšmingų, bet tęstinių pažeidimų, padarytų per tam tikrą laiką siekiant komercinės ar finansinės naudos, atvejais. Tęstinumo tam tikrais laikotarpiais būtinybė pabrėžiama ir išsamiau paaiškinama toliau aptariant saugojimo principą.

| 46. | Tai reikštų, kad tokiais atvejais informacijos rinkimas siekiant įrodyti įtariamą piktnaudžiavimą internetu gali būti laikomas proporcingu ir būtinu siekiant pasirengti teisiniam procesui, įskaitant bylinėjimąsi. |
| --- | --- |

46.

Tai reikštų, kad tokiais atvejais informacijos rinkimas siekiant įrodyti įtariamą piktnaudžiavimą internetu gali būti laikomas proporcingu ir būtinu siekiant pasirengti teisiniam procesui, įskaitant bylinėjimąsi.

| 47. | EDAPP mano, kad, taikant papildomą garantiją, duomenų tvarkymo operacijos, kuriomis siekiama surinkti tokius įrodymus, turėtų būti iš anksto patikrintos nacionalinių duomenų apsaugos institucijų ir šios turėtų suteikti joms leidimus. Ši nuomonė grindžiama tuo, kad duomenų tvarkymo operacijos keltų konkrečią grėsmę asmenų teisėms ir laisvėms atsižvelgiant į jų tikslus, t. y. teisių gynimą, kuris galėtų būti įgyvendinamas ir baudžiamosiomis priemonėmis, ir atsižvelgiant į neskelbtiną surinktų duomenų pobūdį. Tai, kad tvarkymas susijęs su elektroninių pranešimų stebėjimu, yra dar vienas veiksnys, dėl kurio reikalinga didesnė priežiūra. |
| --- | --- |

47.

EDAPP mano, kad, taikant papildomą garantiją, duomenų tvarkymo operacijos, kuriomis siekiama surinkti tokius įrodymus, turėtų būti iš anksto patikrintos nacionalinių duomenų apsaugos institucijų ir šios turėtų suteikti joms leidimus. Ši nuomonė grindžiama tuo, kad duomenų tvarkymo operacijos keltų konkrečią grėsmę asmenų teisėms ir laisvėms atsižvelgiant į jų tikslus, t. y. teisių gynimą, kuris galėtų būti įgyvendinamas ir baudžiamosiomis priemonėmis, ir atsižvelgiant į neskelbtiną surinktų duomenų pobūdį. Tai, kad tvarkymas susijęs su elektroninių pranešimų stebėjimu, yra dar vienas veiksnys, dėl kurio reikalinga didesnė priežiūra.

| 48. | EDAPP mano, kad INTĮ direktyvoje nustatytas „komercinis mastas“ yra labai tinkamas būdas nustatyti stebėjimo ribas, kad būtų paisoma proporcingumo principo. Be to, neatrodo, kad yra patikimų įrodymų, pagal INTĮ nustatytus kriterijus patvirtinančių, kad realūs teisiniai veiksmai dėl autorių teisių pažeidimo yra neįmanomi ar neveiksmingi. Pavyzdžiui, atrodo, kad Vokietijos pateikta informacija, pagal kurią nuo 2008 m., po INTĮ direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę, išduota maždaug 3 000 teismo įsakymų, pagal kuriuos IPT atskleidė teismams 300 000 abonentų informaciją, rodo priešingai. |
| --- | --- |

48.

EDAPP mano, kad INTĮ direktyvoje nustatytas „komercinis mastas“ yra labai tinkamas būdas nustatyti stebėjimo ribas, kad būtų paisoma proporcingumo principo. Be to, neatrodo, kad yra patikimų įrodymų, pagal INTĮ nustatytus kriterijus patvirtinančių, kad realūs teisiniai veiksmai dėl autorių teisių pažeidimo yra neįmanomi ar neveiksmingi. Pavyzdžiui, atrodo, kad Vokietijos pateikta informacija, pagal kurią nuo 2008 m., po INTĮ direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę, išduota maždaug 3 000 teismo įsakymų, pagal kuriuos IPT atskleidė teismams 300 000 abonentų informaciją, rodo priešingai.

| 49. | Apskritai, kadangi INTĮ direktyva galioja dar tik dvejus metus, sunku suvokti, kodėl teisės aktų leidėjai turėtų atsisakyti šioje direktyvoje nustatytų kriterijų ir imti taikyti labiau ribojančius metodus, kai ES dar tik pradeda bandyti neseniai patvirtintus metodus. Dėl tos pačios priežasties sunku suprasti, kam reikia dabartinę teismais grindžiamą sistemą keisti kitomis priemonėmis (be to, kad kyla tinkamo proceso klausimų, kurie čia neaptariami). |
| --- | --- |

49.

Apskritai, kadangi INTĮ direktyva galioja dar tik dvejus metus, sunku suvokti, kodėl teisės aktų leidėjai turėtų atsisakyti šioje direktyvoje nustatytų kriterijų ir imti taikyti labiau ribojančius metodus, kai ES dar tik pradeda bandyti neseniai patvirtintus metodus. Dėl tos pačios priežasties sunku suprasti, kam reikia dabartinę teismais grindžiamą sistemą keisti kitomis priemonėmis (be to, kad kyla tinkamo proceso klausimų, kurie čia neaptariami).

IV.4.   Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politikos atitiktis išsamesnėms duomenų apsaugos nuostatoms

| 50. | Yra kitų, konkretesnių, teisinių priežasčių, dėl kurių trijų įspėjimų metodas duomenų apsaugos požiūriu yra probleminis. EDAPP norėtų pabrėžti abejotiną tvarkymo teisinį pagrindą, kurio reikalaujama Direktyvoje 95/46/EB, ir Direktyvoje 2002/58/EB įtvirtintą pareigą naikinti registracijos bylas. |
| --- | --- |

50.

Yra kitų, konkretesnių, teisinių priežasčių, dėl kurių trijų įspėjimų metodas duomenų apsaugos požiūriu yra probleminis. EDAPP norėtų pabrėžti abejotiną tvarkymo teisinį pagrindą, kurio reikalaujama Direktyvoje 95/46/EB, ir Direktyvoje 2002/58/EB įtvirtintą pareigą naikinti registracijos bylas.

Tvarkymo teisinis pagrindas

| 51. | Trijų įspėjimų metodo schemos susijusios su asmens duomenų tvarkymu, kai kurie iš šių duomenų bus panaudoti teisinėse ar administracinėse procedūrose siekiant pakartotiniams pažeidėjams atjungti interneto prieigą. Šiuo požiūriu tokie duomenys pagal Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnį laikytini neskelbtinais. 8 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad „duomenys, susiję su nusikaltimais, nuteisimais ar valstybės saugumo priemonėmis, gali būti tvarkomi tik tuo atveju, jeigu tai kontroliuoja oficiali valdžios institucija arba jeigu nacionaliniai įstatymai užtikrina tinkamas saugumo priemones ...“. |
| --- | --- |

51.

Trijų įspėjimų metodo schemos susijusios su asmens duomenų tvarkymu, kai kurie iš šių duomenų bus panaudoti teisinėse ar administracinėse procedūrose siekiant pakartotiniams pažeidėjams atjungti interneto prieigą. Šiuo požiūriu tokie duomenys pagal Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnį laikytini neskelbtinais. 8 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad „duomenys, susiję su nusikaltimais, nuteisimais ar valstybės saugumo priemonėmis, gali būti tvarkomi tik tuo atveju, jeigu tai kontroliuoja oficiali valdžios institucija arba jeigu nacionaliniai įstatymai užtikrina tinkamas saugumo priemones ...“.

| 52. | Šiomis aplinkybėmis svarbu priminti jau minėtą 29 straipsnio darbo grupės dokumentą, kuriame aptariamas teisminių duomenų tvarkymo klausimas (35). Darbo grupė teigia, kad „nors kiekvienas asmuo neabejotinai turi teisę tvarkyti teisminius duomenis savo paties bylinėjimosi procese, šis principas neapima tiek, kad leistų tretiesiems asmenims atlikti išsamų asmens duomenų tyrimą, rinkimą ir centralizavimą, įskaitant visų pirma sisteminį bendro pobūdžio tyrimą, pvz., interneto stebėjimą ... . Tokį tyrimą atlikti priklauso teisminių institucijų kompetencijai“ (36). Nors tikslinių, konkrečių įrodymų rinkimas, visų pirma šiurkščių pažeidimų bylose, gali būti būtinas norint suformuluoti ir įgyvendinti teisinius reikalavimus, EDAPP visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupės nuomonei dėl plataus masto tyrimų, susijusių su didžiulio interneto naudotojų duomenų kiekio tvarkymu, teisėtumo stokos. |
| --- | --- |

52.

Šiomis aplinkybėmis svarbu priminti jau minėtą 29 straipsnio darbo grupės dokumentą, kuriame aptariamas teisminių duomenų tvarkymo klausimas (35). Darbo grupė teigia, kad „nors kiekvienas asmuo neabejotinai turi teisę tvarkyti teisminius duomenis savo paties bylinėjimosi procese, šis principas neapima tiek, kad leistų tretiesiems asmenims atlikti išsamų asmens duomenų tyrimą, rinkimą ir centralizavimą, įskaitant visų pirma sisteminį bendro pobūdžio tyrimą, pvz., interneto stebėjimą ... . Tokį tyrimą atlikti priklauso teisminių institucijų kompetencijai“ (36). Nors tikslinių, konkrečių įrodymų rinkimas, visų pirma šiurkščių pažeidimų bylose, gali būti būtinas norint suformuluoti ir įgyvendinti teisinius reikalavimus, EDAPP visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupės nuomonei dėl plataus masto tyrimų, susijusių su didžiulio interneto naudotojų duomenų kiekio tvarkymu, teisėtumo stokos.

| 53. | Pirmiau aprašyta diskusija dėl proporcingumo principo ir „komercinio masto“ kriterijaus yra svarbi siekiant nustatyti, kokiomis sąlygomis bus įteisintas IP adresų ir susijusios informacijos rinkimas. |
| --- | --- |

53.

Pirmiau aprašyta diskusija dėl proporcingumo principo ir „komercinio masto“ kriterijaus yra svarbi siekiant nustatyti, kokiomis sąlygomis bus įteisintas IP adresų ir susijusios informacijos rinkimas.

| 54. | IPT gali mėginti įteisinti autorių teisių turėtojų atliekamą tvarkymą, į savo klientų sutartis įrašę sąlygas, pagal kurias būtų leidžiama stebėti jų duomenis ir nutraukti abonementus. Sudarant tokias sutartis būtų tariama, kad klientai sutiko su stebėjimu. Tačiau ši praktika visų pirma susijusi su pagrindiniu klausimu dėl to, ar asmenys gali duoti IPT sutikimą dėl duomenų tvarkymo, kurį atliks ne IPT, o tretieji asmenys, kurių atžvilgiu IPT neturi jokių „įgaliojimų“. |
| --- | --- |

54.

IPT gali mėginti įteisinti autorių teisių turėtojų atliekamą tvarkymą, į savo klientų sutartis įrašę sąlygas, pagal kurias būtų leidžiama stebėti jų duomenis ir nutraukti abonementus. Sudarant tokias sutartis būtų tariama, kad klientai sutiko su stebėjimu. Tačiau ši praktika visų pirma susijusi su pagrindiniu klausimu dėl to, ar asmenys gali duoti IPT sutikimą dėl duomenų tvarkymo, kurį atliks ne IPT, o tretieji asmenys, kurių atžvilgiu IPT neturi jokių „įgaliojimų“.

| 55. | Antra, kyla sutikimo galiojimo klausimas. Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio h punkte sutikimas apibrėžiamas kaip reiškiantis „bet kurį savanoriškai ir žinomai duotą konkretų duomenų subjekto pareiškimą, kuriuo duomenų subjektas nurodo savo sutikimą, kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys“. Svarbus aspektas yra tas, kad norint, kad sutikimas galiotų, nepaisant jo davimo aplinkybių, jis turi būti duotas savanoriškai ir žinomai, turi būti konkreti duomenų subjekto valios išraiška, kaip apibrėžta direktyvos 2 straipsnio h punkte. EDAPP turi rimtų abejonių dėl to, ar asmenys, paprašyti duoti sutikimą dėl jų veiklos internete stebėjimo, iš tikrųjų turės galimybę pasirinkti, visų pirma todėl, kad alternatyva bus interneto prieigos neturėjimas ir todėl galimas pakenkimas daugeliui kitų jų gyvenimo sričių. |
| --- | --- |

55.

Antra, kyla sutikimo galiojimo klausimas. Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio h punkte sutikimas apibrėžiamas kaip reiškiantis „bet kurį savanoriškai ir žinomai duotą konkretų duomenų subjekto pareiškimą, kuriuo duomenų subjektas nurodo savo sutikimą, kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys“. Svarbus aspektas yra tas, kad norint, kad sutikimas galiotų, nepaisant jo davimo aplinkybių, jis turi būti duotas savanoriškai ir žinomai, turi būti konkreti duomenų subjekto valios išraiška, kaip apibrėžta direktyvos 2 straipsnio h punkte. EDAPP turi rimtų abejonių dėl to, ar asmenys, paprašyti duoti sutikimą dėl jų veiklos internete stebėjimo, iš tikrųjų turės galimybę pasirinkti, visų pirma todėl, kad alternatyva bus interneto prieigos neturėjimas ir todėl galimas pakenkimas daugeliui kitų jų gyvenimo sričių.

| 56. | Trečia, labai abejotina, ar toks stebėjimas apskritai galėtų būti laikomas būtinu sutarčiai, kurios šalis yra duomenų subjektas, įvykdyti, kaip to reikalaujama Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnio b punkte, nes akivaizdu, kad stebėjimas yra ne duomenų subjekto sudarytos sutarties dalykas, o tik priemonė IPT kitiems interesams tenkinti. |
| --- | --- |

56.

Trečia, labai abejotina, ar toks stebėjimas apskritai galėtų būti laikomas būtinu sutarčiai, kurios šalis yra duomenų subjektas, įvykdyti, kaip to reikalaujama Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnio b punkte, nes akivaizdu, kad stebėjimas yra ne duomenų subjekto sudarytos sutarties dalykas, o tik priemonė IPT kitiems interesams tenkinti.

Registracijos bylų naikinimas

| 57. | Pagal Direktyvą 2002/58/EB, visų pirma jos 6 straipsnį, srauto duomenys, kaip antai IP adresai, gali būti renkami ir saugomi tik dėl priežasčių, tiesiogiai susijusių su pačiu pranešimu, įskaitant sąskaitų pateikimą, srauto valdymą ir sukčiavimo prevenciją. Paskui duomenys turi būti ištrinami. Tai nepažeidžia įsipareigojimų pagal Duomenų saugojimo direktyvą, pagal kurią, kaip jau aptarta, reikalaujama saugoti srauto duomenis ir policijai ir prokurorams juos perduoti tik siekiant padėti tirti sunkius nusikaltimus
   (37). |
| --- | --- |

57.

Pagal Direktyvą 2002/58/EB, visų pirma jos 6 straipsnį, srauto duomenys, kaip antai IP adresai, gali būti renkami ir saugomi tik dėl priežasčių, tiesiogiai susijusių su pačiu pranešimu, įskaitant sąskaitų pateikimą, srauto valdymą ir sukčiavimo prevenciją. Paskui duomenys turi būti ištrinami. Tai nepažeidžia įsipareigojimų pagal Duomenų saugojimo direktyvą, pagal kurią, kaip jau aptarta, reikalaujama saugoti srauto duomenis ir policijai ir prokurorams juos perduoti tik siekiant padėti tirti sunkius nusikaltimus
   (37).

| 58. | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, interneto paslaugų teikėjai turėtų sunaikinti visas interneto naudotojų veiklą atskleidžiančias registracijos bylas, kurių nebereikia minėtiems tikslams pasiekti. Atsižvelgiant į tai, kad registracijos bylos nėra būtinos sąskaitoms pateikti, atrodytų, kad srauto valdymo tikslais IPT turėtų pakakti trijų ar keturių savaičių (38). |
| --- | --- |

58.

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, interneto paslaugų teikėjai turėtų sunaikinti visas interneto naudotojų veiklą atskleidžiančias registracijos bylas, kurių nebereikia minėtiems tikslams pasiekti. Atsižvelgiant į tai, kad registracijos bylos nėra būtinos sąskaitoms pateikti, atrodytų, kad srauto valdymo tikslais IPT turėtų pakakti trijų ar keturių savaičių (38).

| 59. | Tai reiškia, kad autorių teisių turėtojams susisiekus su IPT, nebent jie tai padarytų per minėtą ribotą laikotarpį, IPT neturėtų turėti registracijos bylų, pagal kurias IP adresai susiejami su atitinkamais abonentais. Registracijos bylos ilgiau nei nurodyta galėtų būti saugomos tik dėl pateisinamų priežasčių siekiant teisės aktuose nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

59.

Tai reiškia, kad autorių teisių turėtojams susisiekus su IPT, nebent jie tai padarytų per minėtą ribotą laikotarpį, IPT neturėtų turėti registracijos bylų, pagal kurias IP adresai susiejami su atitinkamais abonentais. Registracijos bylos ilgiau nei nurodyta galėtų būti saugomos tik dėl pateisinamų priežasčių siekiant teisės aktuose nustatytų tikslų.

| 60. | Praktiškai tai reiškia, kad IPT skirti autorių teisių turėtojų prašymai negalėtų būti tenkinami, nebent jie būtų perduodami labai greitai, nes IPT tiesiog nebeturėtų informacijos. Taip savaime nustatomos ribos tam, kas laikoma pirmesniame skyriuje aprašyta priimtina stebėjimo praktika. |
| --- | --- |

60.

Praktiškai tai reiškia, kad IPT skirti autorių teisių turėtojų prašymai negalėtų būti tenkinami, nebent jie būtų perduodami labai greitai, nes IPT tiesiog nebeturėtų informacijos. Taip savaime nustatomos ribos tam, kas laikoma pirmesniame skyriuje aprašyta priimtina stebėjimo praktika.

Šalutinio poveikio grėsmė

| 61. | Be to, EDAPP kelia rūpestį ne tik interneto atjungimo po trijų įspėjimų politikos poveikis privatumui ir duomenų apsaugai, bet ir jos šalutinis poveikis. Jei interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika būtų patvirtinta, ji galėtų tapti pavojingu pagrindu įteisinti dar masiškesnį interneto naudotojų veiklos stebėjimą įvairiose srityse ir įvairiais tikslais. |
| --- | --- |

61.

Be to, EDAPP kelia rūpestį ne tik interneto atjungimo po trijų įspėjimų politikos poveikis privatumui ir duomenų apsaugai, bet ir jos šalutinis poveikis. Jei interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika būtų patvirtinta, ji galėtų tapti pavojingu pagrindu įteisinti dar masiškesnį interneto naudotojų veiklos stebėjimą įvairiose srityse ir įvairiais tikslais.

| 62. | EDAPP ragina Komisiją užtikrinti, kad ACTA neišplėstų ir nepažeistų dabar ES galiojančios INT įgyvendinimo tvarkos, kuria paisoma pagrindinių teisių ir laisvių bei piliečių laisvių, kaip antai asmens duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

62.

EDAPP ragina Komisiją užtikrinti, kad ACTA neišplėstų ir nepažeistų dabar ES galiojančios INT įgyvendinimo tvarkos, kuria paisoma pagrindinių teisių ir laisvių bei piliečių laisvių, kaip antai asmens duomenų apsaugos.

V.   RŪPESTĮ DUOMENŲ APSAUGOS POŽIŪRIU KELIANTYS KLAUSIMAI, SUSIJĘ SU TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO MECHANIZMAIS

| 63. | Viena iš ACTA dalyvių nurodytų priemonių INT įgyvendinimo klausimui spręsti yra tarptautinio bendradarbiavimo aktyvinimas taikant įvairias priemones, kurias panaudojus ACTA pasirašiusių šalių jurisdikcijose būtų galima veiksmingai įgyvendinti intelektinės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

63.

Viena iš ACTA dalyvių nurodytų priemonių INT įgyvendinimo klausimui spręsti yra tarptautinio bendradarbiavimo aktyvinimas taikant įvairias priemones, kurias panaudojus ACTA pasirašiusių šalių jurisdikcijose būtų galima veiksmingai įgyvendinti intelektinės nuosavybės teises.

| 64. | Atsižvelgiant į turimą informaciją, galima numatyti, kad daugelis planuojamų priemonių, skirtų užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimą, bus susijusios ne tik su tarptautiniais valstybės institucijų (pvz., muitinės, policijos ir teisingumo), bet ir valstybinių bei privačių subjektų (pvz., IPT ir IN teisių turėtojų organizacijų) informacijos apie įtariamus INT pažeidimus mainais. Dėl tokio duomenų perdavimo duomenų apsaugos požiūriu kyla įvairių klausimų. |
| --- | --- |

64.

Atsižvelgiant į turimą informaciją, galima numatyti, kad daugelis planuojamų priemonių, skirtų užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimą, bus susijusios ne tik su tarptautiniais valstybės institucijų (pvz., muitinės, policijos ir teisingumo), bet ir valstybinių bei privačių subjektų (pvz., IPT ir IN teisių turėtojų organizacijų) informacijos apie įtariamus INT pažeidimus mainais. Dėl tokio duomenų perdavimo duomenų apsaugos požiūriu kyla įvairių klausimų.

V.1.   Ar pagal ACTA numatytas keitimasis duomenimis yra teisėtas, būtinas ir proporcingas?

| 65. | Dabartiniame derybų proceso etape, kai daug konkrečių duomenų tvarkymo elementų tebėra neapibrėžti ar nežinomi, neįmanoma patikrinti, ar siūloma priemonių sistema atitinka pagrindinius duomenų apsaugos principus ir ES duomenų apsaugos teisę. |
| --- | --- |

65.

Dabartiniame derybų proceso etape, kai daug konkrečių duomenų tvarkymo elementų tebėra neapibrėžti ar nežinomi, neįmanoma patikrinti, ar siūloma priemonių sistema atitinka pagrindinius duomenų apsaugos principus ir ES duomenų apsaugos teisę.

| 66. | Pirmiausia galima kelti klausimą, ar duomenų perdavimas trečiosioms šalims pagal ACTA yra teisėtas. Klausimas, ar šioje srityje būtina taikyti tarptautinio lygio priemones, gali būti keliamas, kol tarp ES valstybių narių nėra susitarimo dėl įgyvendinimo priemonių skaitmeninėje aplinkoje suderinimo ir taikytinų baudžiamųjų sankcijų rūšių (39). |
| --- | --- |

66.

Pirmiausia galima kelti klausimą, ar duomenų perdavimas trečiosioms šalims pagal ACTA yra teisėtas. Klausimas, ar šioje srityje būtina taikyti tarptautinio lygio priemones, gali būti keliamas, kol tarp ES valstybių narių nėra susitarimo dėl įgyvendinimo priemonių skaitmeninėje aplinkoje suderinimo ir taikytinų baudžiamųjų sankcijų rūšių (39).

| 67. | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodo, kad duomenų perdavimo pagal ACTA būtinumo ir proporcingumo principų būtų lengviau paisyti, jei susitarime būtų griežtai apsiribojama kova su sunkiausiais INT pažeidimo atvejais, užuot leidus bendrai perduoti duomenis, susijusius su bet kokiu INT pažeidimo įtarimu. Tam reikės tiksliai apibrėžti, kas yra „sunkiausi INT pažeidimai“, su kuriais gali būti siejamas duomenų perdavimas. |
| --- | --- |

67.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodo, kad duomenų perdavimo pagal ACTA būtinumo ir proporcingumo principų būtų lengviau paisyti, jei susitarime būtų griežtai apsiribojama kova su sunkiausiais INT pažeidimo atvejais, užuot leidus bendrai perduoti duomenis, susijusius su bet kokiu INT pažeidimo įtarimu. Tam reikės tiksliai apibrėžti, kas yra „sunkiausi INT pažeidimai“, su kuriais gali būti siejamas duomenų perdavimas.

| 68. | Be to, ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į duomenimis besikeičiančius asmenis, ir tai, ar duomenimis keisis tik valdžios institucijos, ar taip pat ir privatūs asmenys ir valdžios institucijos. Kaip anksčiau nurodyta šioje nuomonėje, privačių subjektų dalyvavimas tokioje srityje, kuri iš esmės priklauso teisėsaugos institucijų kompetencijai, kelia nemažai rūpesčių (40). Sąlygos, kuriomis privatūs subjektai dalyvaus renkant su INT pažeidimais susijusius asmens duomenis ir keičiantis jais su valdžios institucijomis, turėtų būti griežtai susietos tik su konkrečiomis aplinkybėmis, taikant atitinkamas garantijas. |
| --- | --- |

68.

Be to, ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į duomenimis besikeičiančius asmenis, ir tai, ar duomenimis keisis tik valdžios institucijos, ar taip pat ir privatūs asmenys ir valdžios institucijos. Kaip anksčiau nurodyta šioje nuomonėje, privačių subjektų dalyvavimas tokioje srityje, kuri iš esmės priklauso teisėsaugos institucijų kompetencijai, kelia nemažai rūpesčių (40). Sąlygos, kuriomis privatūs subjektai dalyvaus renkant su INT pažeidimais susijusius asmens duomenis ir keičiantis jais su valdžios institucijomis, turėtų būti griežtai susietos tik su konkrečiomis aplinkybėmis, taikant atitinkamas garantijas.

V.2.   Taikytini duomenų apsaugos teisės aktai, kuriuose reglamentuojamas duomenų perdavimas pagal ACTA

Bendra duomenų perdavimo tvarka

| 69. | Bendra ES taikoma duomenų apsaugos sistema reglamentuojama Direktyvoje 95/46/EB. Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsniuose apibrėžiama duomenų perdavimui trečiosioms šalims taikoma tvarka. 25 straipsnyje reikalaujama, kad duomenys būtų perduodami tik toms šalims, kurios užtikrina adekvatų apsaugos lygį, kitaip toks perdavimas iš esmės yra draudžiamas. |
| --- | --- |

69.

Bendra ES taikoma duomenų apsaugos sistema reglamentuojama Direktyvoje 95/46/EB. Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsniuose apibrėžiama duomenų perdavimui trečiosioms šalims taikoma tvarka. 25 straipsnyje reikalaujama, kad duomenys būtų perduodami tik toms šalims, kurios užtikrina adekvatų apsaugos lygį, kitaip toks perdavimas iš esmės yra draudžiamas.

| 70. | Trečiųjų šalių užtikrinamo apsaugos lygio adekvatumą kiekvienu konkrečiu atveju vertina Europos Komisija, priėmusi kelis sprendimus, kuriais pripažino adekvatumą įvairių šalių atžvilgiu, 29 straipsnio darbo grupei atlikus išsamią analizę (41). |
| --- | --- |

70.

Trečiųjų šalių užtikrinamo apsaugos lygio adekvatumą kiekvienu konkrečiu atveju vertina Europos Komisija, priėmusi kelis sprendimus, kuriais pripažino adekvatumą įvairių šalių atžvilgiu, 29 straipsnio darbo grupei atlikus išsamią analizę (41).

| 71. | EDAPP pažymi, kad dauguma ACTA dalyvių nėra įtraukti į Komisijos parengtą šalių, užtikrinančių adekvačią apsaugą, sąrašą, išskyrus Šveicariją ir konkrečiomis aplinkybėmis – Kanadą ir JAV, visos kitos ACTA dalyvės nepripažįstamos užtikrinančiomis adekvatų apsaugos lygį. Tai reiškia, kad norint perduoti duomenis iš ES šioms šalims turi būti įvykdyta viena iš Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų arba duomenų perdavimo šalys turi pateikti atitinkamas garantijas pagal direktyvos 26 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

71.

EDAPP pažymi, kad dauguma ACTA dalyvių nėra įtraukti į Komisijos parengtą šalių, užtikrinančių adekvačią apsaugą, sąrašą, išskyrus Šveicariją ir konkrečiomis aplinkybėmis – Kanadą ir JAV, visos kitos ACTA dalyvės nepripažįstamos užtikrinančiomis adekvatų apsaugos lygį. Tai reiškia, kad norint perduoti duomenis iš ES šioms šalims turi būti įvykdyta viena iš Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų arba duomenų perdavimo šalys turi pateikti atitinkamas garantijas pagal direktyvos 26 straipsnio 2 dalį.

Speciali tvarka, taikoma duomenų perdavimui baudžiamosios teisės įgyvendinimo srityje

| 72. | Nors Direktyva 95/46/EB Europos Sąjungoje yra svarbiausias duomenų apsaugos teisės aktas, šiuo metu jos taikymo sritis yra ribota, nes į ją aiškiai nepatenka veiksmai, susiję, be kita ko, su valstybės veiksmais baudžiamosios teisės srityje (3 straipsnis). Todėl keitimasis duomenimis baudžiamosios teisės įgyvendinimo tikslu nepateks į Direktyvos 95/46/EB taikymo sritį ir jiems bus taikomi Europos Tarybos konvencijoje Nr. 108 bei jos papildomame protokole, kurių šalys yra visos ES valstybės narės, nustatyti bendrieji duomenų apsaugos principai (42). Be to, bus taikomos ES nustatytos taisyklės, susijusios su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, įtvirtintos Tarybos pamatiniame sprendime 2008/877/TVR (43). |
| --- | --- |

72.

Nors Direktyva 95/46/EB Europos Sąjungoje yra svarbiausias duomenų apsaugos teisės aktas, šiuo metu jos taikymo sritis yra ribota, nes į ją aiškiai nepatenka veiksmai, susiję, be kita ko, su valstybės veiksmais baudžiamosios teisės srityje (3 straipsnis). Todėl keitimasis duomenimis baudžiamosios teisės įgyvendinimo tikslu nepateks į Direktyvos 95/46/EB taikymo sritį ir jiems bus taikomi Europos Tarybos konvencijoje Nr. 108 bei jos papildomame protokole, kurių šalys yra visos ES valstybės narės, nustatyti bendrieji duomenų apsaugos principai (42). Be to, bus taikomos ES nustatytos taisyklės, susijusios su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, įtvirtintos Tarybos pamatiniame sprendime 2008/877/TVR (43).

| 73. | Šiais teisės aktais taip pat išreiškiamas principas, kad trečiojoje šalyje, kuriai turi būti perduoti duomenys, turi būti adekvatus duomenų apsaugos lygis. Numatyta nemažai leidžiančių nukrypti nuostatų, visų pirma kai trečioji šalis pateikia atitinkamas garantijas. Todėl panašiai, kaip ir keičiantis duomenimis pagal Direktyvą 95/46/EB, norint keistis duomenimis baudžiamosios teisės įgyvendinimo srityje reikės, kad norinčios keistis duomenimis šalys pateiktų atitinkamas garantijas. |
| --- | --- |

73.

Šiais teisės aktais taip pat išreiškiamas principas, kad trečiojoje šalyje, kuriai turi būti perduoti duomenys, turi būti adekvatus duomenų apsaugos lygis. Numatyta nemažai leidžiančių nukrypti nuostatų, visų pirma kai trečioji šalis pateikia atitinkamas garantijas. Todėl panašiai, kaip ir keičiantis duomenimis pagal Direktyvą 95/46/EB, norint keistis duomenimis baudžiamosios teisės įgyvendinimo srityje reikės, kad norinčios keistis duomenimis šalys pateiktų atitinkamas garantijas.

Naujos duomenų perdavimo tvarkos kūrimas

| 74. | Galima tikėtis, kad netrukus ES pagal SESV 16 straipsnį bus priimtos naujos bendros duomenų apsaugos taisyklės, taikytinos visose ES veiklos srityse. Tai reiškia, kad po kelerių metų gali būti sukurta išsami ES duomenų apsaugos sistema, nustatanti nuoseklias duomenų apsaugos taisykles visose ES veiklos srityse ir tokio pat lygio garantijas visai duomenų tvarkymo veiklai. Kaip pabrėžė už teisingumo, pagrindinių teisių ir pilietybės klausimus atsakinga Komisijos narė Viviane Reding (44), ši nauja sistema turėtų veikti kaip vienas „pažangus ir išsamus teisės aktas“, kuriuo ES reglamentuojama duomenų apsauga. Tokia sistema ypač laukiama, nes suteiktų daugiau aiškumo ir nuoseklumo dėl duomenų apsaugos srityje taikomų ES taisyklių. |
| --- | --- |

74.

Galima tikėtis, kad netrukus ES pagal SESV 16 straipsnį bus priimtos naujos bendros duomenų apsaugos taisyklės, taikytinos visose ES veiklos srityse. Tai reiškia, kad po kelerių metų gali būti sukurta išsami ES duomenų apsaugos sistema, nustatanti nuoseklias duomenų apsaugos taisykles visose ES veiklos srityse ir tokio pat lygio garantijas visai duomenų tvarkymo veiklai. Kaip pabrėžė už teisingumo, pagrindinių teisių ir pilietybės klausimus atsakinga Komisijos narė Viviane Reding (44), ši nauja sistema turėtų veikti kaip vienas „pažangus ir išsamus teisės aktas“, kuriuo ES reglamentuojama duomenų apsauga. Tokia sistema ypač laukiama, nes suteiktų daugiau aiškumo ir nuoseklumo dėl duomenų apsaugos srityje taikomų ES taisyklių.

| 75. | Tarptautiniame kontekste EDAPP taip pat pažymi, kad neseniai duomenų apsaugos institucijos priėmė Rezoliuciją dėl tarptautinių asmens duomenų ir privatumo apsaugos standartų, kuri yra pirmas žingsnis nustatant pasaulinius duomenų apsaugos standartus (45). Tarptautiniai standartai apima įvairias duomenų apsaugos garantijas, panašias į įtvirtintąsias Direktyvoje 95/46/EB ir Konvencijoje Nr. 108. Nors tarptautiniai standartai kol kas nėra privalomi, juose pateikiamos naudingos gairės, susijusios su duomenų apsaugos principais, kurias trečiosios šalys gali taikyti savanoriškai, idant jų teisės aktai atitiktų ES standartus. EDAPP mano, kad ACTA pasirašiusios šalys, tvarkydamos asmens duomenis iš ES, taip pat turėtų atsižvelgti į tarptautiniuose standartuose nustatytus principus. |
| --- | --- |

75.

Tarptautiniame kontekste EDAPP taip pat pažymi, kad neseniai duomenų apsaugos institucijos priėmė Rezoliuciją dėl tarptautinių asmens duomenų ir privatumo apsaugos standartų, kuri yra pirmas žingsnis nustatant pasaulinius duomenų apsaugos standartus (45). Tarptautiniai standartai apima įvairias duomenų apsaugos garantijas, panašias į įtvirtintąsias Direktyvoje 95/46/EB ir Konvencijoje Nr. 108. Nors tarptautiniai standartai kol kas nėra privalomi, juose pateikiamos naudingos gairės, susijusios su duomenų apsaugos principais, kurias trečiosios šalys gali taikyti savanoriškai, idant jų teisės aktai atitiktų ES standartus. EDAPP mano, kad ACTA pasirašiusios šalys, tvarkydamos asmens duomenis iš ES, taip pat turėtų atsižvelgti į tarptautiniuose standartuose nustatytus principus.

V.3.   Būtinybė įgyvendinti atitinkamas garantijas siekiant apsaugoti duomenų perdavimą iš ES į trečiąsias šalis

Kokios formos garantijų reikėtų siekiant veiksmingai apsaugoti duomenų perdavimą į trečiąsias šalis?

| 76. | Jei yra įrodoma būtinybė asmens duomenis perduoti į trečiąsias šalis, EDAPP pabrėžia, jog Europos Sąjunga, nepaisant to, kad yra pats ACTA susitarimas, turėtų derėtis su trečiosios šalies duomenų gavėjais dėl konkrečių priemonių, kuriose numatytos atitinkamos duomenų apsaugos garantijos, taikomos keitimuisi asmens duomenimis. |
| --- | --- |

76.

Jei yra įrodoma būtinybė asmens duomenis perduoti į trečiąsias šalis, EDAPP pabrėžia, jog Europos Sąjunga, nepaisant to, kad yra pats ACTA susitarimas, turėtų derėtis su trečiosios šalies duomenų gavėjais dėl konkrečių priemonių, kuriose numatytos atitinkamos duomenų apsaugos garantijos, taikomos keitimuisi asmens duomenimis.

| 77. | Atitinkamos duomenų apsaugos garantijos paprastai turėtų būti nustatomos privalomame susitarime tarp ES ir trečiosios šalies duomenų gavėjo, ir šiuo susitarimu duomenis gaunanti šalis įsipareigoja laikytis ES duomenų apsaugos teisės ir suteikti asmenims tokias pat teises ir jų įgyvendinimo priemones, kaip pagal ES teisę. Privalomo susitarimo būtinybė kyla iš Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 2 dalies ir Pamatinio sprendimo 13 straipsnio 3 dalies b punkto, be to, tokio susitarimo būtinybė grindžiama esama ES praktika sudaryti specialius susitarimus siekiant leisti perduoti konkrečius duomenis trečiosioms šalims (46). |
| --- | --- |

77.

Atitinkamos duomenų apsaugos garantijos paprastai turėtų būti nustatomos privalomame susitarime tarp ES ir trečiosios šalies duomenų gavėjo, ir šiuo susitarimu duomenis gaunanti šalis įsipareigoja laikytis ES duomenų apsaugos teisės ir suteikti asmenims tokias pat teises ir jų įgyvendinimo priemones, kaip pagal ES teisę. Privalomo susitarimo būtinybė kyla iš Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 2 dalies ir Pamatinio sprendimo 13 straipsnio 3 dalies b punkto, be to, tokio susitarimo būtinybė grindžiama esama ES praktika sudaryti specialius susitarimus siekiant leisti perduoti konkrečius duomenis trečiosioms šalims (46).

| 78. | Taip pat pagal tarptautinių standartų projektą, kad duomenų perdavimas įvyktų, gavėjui gali tekti užtikrinti, jog jis suteiks reikiamą apsaugos lygį. Garantijos taip pat galėtų būti suteikiamos prisiėmus sutartinį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

78.

Taip pat pagal tarptautinių standartų projektą, kad duomenų perdavimas įvyktų, gavėjui gali tekti užtikrinti, jog jis suteiks reikiamą apsaugos lygį. Garantijos taip pat galėtų būti suteikiamos prisiėmus sutartinį įsipareigojimą.

Asmens duomenų perdavimo atžvilgiu ACTA pasirašiusių šalių suteiktinų garantijų turinys

| 79. | EDAPP visų pirma pabrėžia, kad tarptautinis keitimasis informacija teisėsaugos tikslais duomenų apsaugos požiūriu yra ypač slaptas, nes pagal šią sistemą gali būti įteisinti masiniai duomenų perdavimai toje srityje, kur poveikis asmenims yra ypač didelis ir kurioje juo labiau reikalingos griežtos ir patikimos garantijos. |
| --- | --- |

79.

EDAPP visų pirma pabrėžia, kad tarptautinis keitimasis informacija teisėsaugos tikslais duomenų apsaugos požiūriu yra ypač slaptas, nes pagal šią sistemą gali būti įteisinti masiniai duomenų perdavimai toje srityje, kur poveikis asmenims yra ypač didelis ir kurioje juo labiau reikalingos griežtos ir patikimos garantijos.

| 80. | EDAPP pažymi, kad konkrečios sąlygos ir garantijos gali būti nustatytos tik kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į visus keitimosi duomenimis parametrus. Tačiau EDAPP kaip gaires toliau pateikia kai kuriuos principus ir garantijas, kurias turi taikyti trečiųjų šalių gavėjai, kad duomenų perdavimas įvyktų:






  — | būtina patikrinti, koks yra duomenų tvarkymo veiklos vykdymo teisinis pagrindimas (t. y. ar tvarkymo operacijos grindžiamos teisiniu įsipareigojimu, esant duomenų subjektų sutikimui, ar kitu pagrįstu pateisinimu?), ar perduodant duomenis paisoma pradinio duomenų rinkimo tikslo. Duomenys negali būti perduodami kitokiu tikslu, nei minėtas tikslas. |
| --- | --- | --- |

80.

EDAPP pažymi, kad konkrečios sąlygos ir garantijos gali būti nustatytos tik kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į visus keitimosi duomenimis parametrus. Tačiau EDAPP kaip gaires toliau pateikia kai kuriuos principus ir garantijas, kurias turi taikyti trečiųjų šalių gavėjai, kad duomenų perdavimas įvyktų:

—

būtina patikrinti, koks yra duomenų tvarkymo veiklos vykdymo teisinis pagrindimas (t. y. ar tvarkymo operacijos grindžiamos teisiniu įsipareigojimu, esant duomenų subjektų sutikimui, ar kitu pagrįstu pateisinimu?), ar perduodant duomenis paisoma pradinio duomenų rinkimo tikslo. Duomenys negali būti perduodami kitokiu tikslu, nei minėtas tikslas.

| — | Asmens duomenų, kuriais planuojama keistis, kiekis ir rūšis turi būti aiškiai nurodyta ir sumažinta iki tiek, kiek yra griežtai būtina perdavimo tikslui pasiekti. Surinkti ir perduoti asmens duomenys visų pirma gali apimti interneto naudotojų IP adresus, įtariamo pažeidimo datą ir laiką ir pažeidimo rūšį. EDAPP rekomenduoja tyrimo etape nesusieti duomenų su konkrečiu asmeniu ir primena, kad įtariamojo asmens tapatybė turi būti nustatyta tik pagal įstatymą ir kontroliuojant teisėjui. Šioje nuomonėje EDAPP pabrėžia, kad su INT pažeidimais ir šių pažeidimų įtarimais susiję duomenys yra specialios kategorijos duomenys, kuriuos paprastai gali tvarkyti tik teisėsaugos institucijos ir kuriems reikia taikyti papildomas garantijas. Todėl teisę tvarkyti su INT pažeidimais ir šių pažeidimų įtarimais susijusius duomenis turintys asmenys bei šių duomenų tvarkymo sąlygos turi būti konkrečiai apibrėžti pagal esamus duomenų apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

—

Asmens duomenų, kuriais planuojama keistis, kiekis ir rūšis turi būti aiškiai nurodyta ir sumažinta iki tiek, kiek yra griežtai būtina perdavimo tikslui pasiekti. Surinkti ir perduoti asmens duomenys visų pirma gali apimti interneto naudotojų IP adresus, įtariamo pažeidimo datą ir laiką ir pažeidimo rūšį. EDAPP rekomenduoja tyrimo etape nesusieti duomenų su konkrečiu asmeniu ir primena, kad įtariamojo asmens tapatybė turi būti nustatyta tik pagal įstatymą ir kontroliuojant teisėjui. Šioje nuomonėje EDAPP pabrėžia, kad su INT pažeidimais ir šių pažeidimų įtarimais susiję duomenys yra specialios kategorijos duomenys, kuriuos paprastai gali tvarkyti tik teisėsaugos institucijos ir kuriems reikia taikyti papildomas garantijas. Todėl teisę tvarkyti su INT pažeidimais ir šių pažeidimų įtarimais susijusius duomenis turintys asmenys bei šių duomenų tvarkymo sąlygos turi būti konkrečiai apibrėžti pagal esamus duomenų apsaugos teisės aktus.

| — | Asmenys, galintys keistis duomenimis, turi būti aiškiai nurodyti ir tolesnis perdavimas kitiems gavėjams iš esmės turėtų būti uždraustas, nebent toks perdavimas yra būtinas konkrečiam tyrimui. Šis ribojimas yra ypač svarbus, nes nustatytieji gavėjai neturėtų neteisėtai dalytis informacija su neįgaliotais gavėjais. |
| --- | --- |

—

Asmenys, galintys keistis duomenimis, turi būti aiškiai nurodyti ir tolesnis perdavimas kitiems gavėjams iš esmės turėtų būti uždraustas, nebent toks perdavimas yra būtinas konkrečiam tyrimui. Šis ribojimas yra ypač svarbus, nes nustatytieji gavėjai neturėtų neteisėtai dalytis informacija su neįgaliotais gavėjais.

| — | EDAPP daro prielaidą, kad ACTA bus ne tik numatytas valstybės institucijų bendradarbiavimas, bet ir suteiktos autorių teisių įgyvendinimo funkcijos privačioms organizacijoms (pvz., IPT, autorių teisių turėtojų organizacijoms ir kt.). Pastaruoju atveju būtina atidžiai įvertinti privačių organizacijų dalyvavimo įgyvendinant INT sąlygas ir lygį siekiant, kad ACTA priemonėmis IPT ir IN teisių turėtojų organizacijoms de facto nebūtų suteikta teisė stebėti naudotojų elgesį internete. Be to, galimybė privačioms organizacijoms tvarkyti asmens duomenis teisėsaugos institucijų siekiamais tikslais turėtų būti suteikta tik pagal atitinkamą teisinį pagrindą. Taip pat svarbu išsiaiškinti, ar privačios organizacijos bus priverstos bendradarbiauti su policija ir koks bus tokio bendradarbiavimo mastas. Tai bet kuriuo atveju turėtų būti susiję tik su „sunkiais nusikaltimais“, kurių apibrėžtį taip pat reikės tiksliai nurodyti, nes ne visi INT pažeidimai laikytini sunkiais nusikaltimais. |
| --- | --- |

—

EDAPP daro prielaidą, kad ACTA bus ne tik numatytas valstybės institucijų bendradarbiavimas, bet ir suteiktos autorių teisių įgyvendinimo funkcijos privačioms organizacijoms (pvz., IPT, autorių teisių turėtojų organizacijoms ir kt.). Pastaruoju atveju būtina atidžiai įvertinti privačių organizacijų dalyvavimo įgyvendinant INT sąlygas ir lygį siekiant, kad ACTA priemonėmis IPT ir IN teisių turėtojų organizacijoms de facto nebūtų suteikta teisė stebėti naudotojų elgesį internete. Be to, galimybė privačioms organizacijoms tvarkyti asmens duomenis teisėsaugos institucijų siekiamais tikslais turėtų būti suteikta tik pagal atitinkamą teisinį pagrindą. Taip pat svarbu išsiaiškinti, ar privačios organizacijos bus priverstos bendradarbiauti su policija ir koks bus tokio bendradarbiavimo mastas. Tai bet kuriuo atveju turėtų būti susiję tik su „sunkiais nusikaltimais“, kurių apibrėžtį taip pat reikės tiksliai nurodyti, nes ne visi INT pažeidimai laikytini sunkiais nusikaltimais.

| — | Keitimosi asmens duomenimis metodas turi būti aiškiai pasirinktas, visų pirma turėtų būti nurodyta, ar tai bus daroma pagal duomenų eksportavimo sistemą, pvz., IPT ir IN teisių turėtojų organizacijos perduos savo kontroliuojamus duomenis tretiesiems asmenims, pvz., užsienio policijai ir teisėsaugos institucijoms, arba duomenų importavimo sistemą, pvz., policija ir teisėsaugos institucijos turės tiesioginę prieigą prie privačių asmenų duomenų bazių ar duomenų bazių, kuriose informacija centralizuojama. Kaip jau nurodyta dėl PNR, duomenų eksportavimo sistema ES duomenų apsaugos požiūriu yra vienintelė duomenų apsaugos principus atitinkanti alternatyva, nes pagal ją ES siuntėjas, kuris, labiausiai tikėtina, yra duomenų valdytojas, įgyja teisę kontroliuoti duomenų perdavimą (47). |
| --- | --- |

—

Keitimosi asmens duomenimis metodas turi būti aiškiai pasirinktas, visų pirma turėtų būti nurodyta, ar tai bus daroma pagal duomenų eksportavimo sistemą, pvz., IPT ir IN teisių turėtojų organizacijos perduos savo kontroliuojamus duomenis tretiesiems asmenims, pvz., užsienio policijai ir teisėsaugos institucijoms, arba duomenų importavimo sistemą, pvz., policija ir teisėsaugos institucijos turės tiesioginę prieigą prie privačių asmenų duomenų bazių ar duomenų bazių, kuriose informacija centralizuojama. Kaip jau nurodyta dėl PNR, duomenų eksportavimo sistema ES duomenų apsaugos požiūriu yra vienintelė duomenų apsaugos principus atitinkanti alternatyva, nes pagal ją ES siuntėjas, kuris, labiausiai tikėtina, yra duomenų valdytojas, įgyja teisę kontroliuoti duomenų perdavimą (47).

| — | Turi būti nurodytas laikas, kurį gavėjai saugos asmens duomenis, taip pat tokio saugojimo būtinumo tikslas. Toks saugojimo laikotarpis turėtų būti proporcingas atsižvelgiant į siektiną tikslą, t. y. duomenys turėtų būti pašalinami arba ištrinami, kai tik tampa nebereikalingi tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

—

Turi būti nurodytas laikas, kurį gavėjai saugos asmens duomenis, taip pat tokio saugojimo būtinumo tikslas. Toks saugojimo laikotarpis turėtų būti proporcingas atsižvelgiant į siektiną tikslą, t. y. duomenys turėtų būti pašalinami arba ištrinami, kai tik tampa nebereikalingi tam tikslui pasiekti.

| — | Turėtų būti aiškiai reglamentuoti trečiųjų šalių duomenų valdytojams nustatyti įpareigojimai. Turi būti užtikrinti priežiūros ir (arba) įgyvendinami atsakomybės mechanizmai, kad neteisėto tvarkymo ar kitų reikšmingų incidentų atveju būtų realių išteklių ir duomenų valdytojams būtų galima taikyti realias sankcijas. Be to, turėtų būti nustatyti žalos atlyginimo mechanizmai, kad asmenys galėtų pateikti skundą nepriklausomai duomenų apsaugos institucijai ir veiksmingai ginti savo teises nepriklausomame ir nešališkame teisme (48). |
| --- | --- |

—

Turėtų būti aiškiai reglamentuoti trečiųjų šalių duomenų valdytojams nustatyti įpareigojimai. Turi būti užtikrinti priežiūros ir (arba) įgyvendinami atsakomybės mechanizmai, kad neteisėto tvarkymo ar kitų reikšmingų incidentų atveju būtų realių išteklių ir duomenų valdytojams būtų galima taikyti realias sankcijas. Be to, turėtų būti nustatyti žalos atlyginimo mechanizmai, kad asmenys galėtų pateikti skundą nepriklausomai duomenų apsaugos institucijai ir veiksmingai ginti savo teises nepriklausomame ir nešališkame teisme (48).

| — | Tarp šalių sudarytuose dokumentuose turėtų būti aiškiai nurodytos duomenų subjektų teisės dėl jų asmens duomenų, kai šiuos duomenis tvarko trečiosios šalies gavėjas, siekiant užtikrinti jiems veiksmingas priemones ginti savo teises dėl užsienyje atlikto duomenų tvarkymo. |
| --- | --- |

—

Tarp šalių sudarytuose dokumentuose turėtų būti aiškiai nurodytos duomenų subjektų teisės dėl jų asmens duomenų, kai šiuos duomenis tvarko trečiosios šalies gavėjas, siekiant užtikrinti jiems veiksmingas priemones ginti savo teises dėl užsienyje atlikto duomenų tvarkymo.

| — | Be to, ypač svarbus yra skaidrumas, ir duomenų apsaugos susitarimo šalys turėtų susitarti dėl to, kaip jos praneš duomenų subjektams apie vykstantį duomenų tvarkymą, apie jų teises ir šių teisių gynimo būdus. |
| --- | --- |

—

Be to, ypač svarbus yra skaidrumas, ir duomenų apsaugos susitarimo šalys turėtų susitarti dėl to, kaip jos praneš duomenų subjektams apie vykstantį duomenų tvarkymą, apie jų teises ir šių teisių gynimo būdus.

VI.   IŠVADOS

| 81. | EDAPP labai rekomenduoja Europos Komisijai vesti viešą ir skaidrų dialogą dėl ACTA, galbūt surengti viešą konsultaciją, nes tai taip pat padėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių bus imtasi, atitinka ES privatumo ir duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimus. |
| --- | --- |

81.

EDAPP labai rekomenduoja Europos Komisijai vesti viešą ir skaidrų dialogą dėl ACTA, galbūt surengti viešą konsultaciją, nes tai taip pat padėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių bus imtasi, atitinka ES privatumo ir duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimus.

| 82. | Tebevykstant deryboms dėl ACTA EDAPP ragina Europos Komisiją užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp reikalavimų apsaugoti intelektinės nuosavybės teises ir teisę į privatumą bei duomenų apsaugą. EDAPP pabrėžia, jog ypač svarbu, kad į privatumą ir duomenų apsaugą būtų atsižvelgta dar derybų pradžioje, prieš susitariant dėl bet kokių priemonių, kad vėliau netektų ieškoti alternatyvių privatumo klausimų sprendimų. |
| --- | --- |

82.

Tebevykstant deryboms dėl ACTA EDAPP ragina Europos Komisiją užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp reikalavimų apsaugoti intelektinės nuosavybės teises ir teisę į privatumą bei duomenų apsaugą. EDAPP pabrėžia, jog ypač svarbu, kad į privatumą ir duomenų apsaugą būtų atsižvelgta dar derybų pradžioje, prieš susitariant dėl bet kokių priemonių, kad vėliau netektų ieškoti alternatyvių privatumo klausimų sprendimų.

| 83. | Nors intelektinė nuosavybė yra svarbi visuomenei ir turi būti ginama, ji neturėtų būti vertinama labiau už asmenų pagrindines teises į privatumą, duomenų apsaugą ir kitas teises, kaip antai nekaltumo prezumpciją, veiksmingą teisminę apsaugą ir nuomonės reiškimo laisvę. |
| --- | --- |

83.

Nors intelektinė nuosavybė yra svarbi visuomenei ir turi būti ginama, ji neturėtų būti vertinama labiau už asmenų pagrindines teises į privatumą, duomenų apsaugą ir kitas teises, kaip antai nekaltumo prezumpciją, veiksmingą teisminę apsaugą ir nuomonės reiškimo laisvę.

| 84. | Kadangi į dabartinį ACTA projektą įtraukta interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika ar jame bent jau netiesiogiai raginama ją vykdyti, ACTA būtų gerokai apribotos Europos piliečių pagrindinės tiesės ir laisvės, visų pirma teisė į asmens duomenų apsaugą ir privatumą. |
| --- | --- |

84.

Kadangi į dabartinį ACTA projektą įtraukta interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika ar jame bent jau netiesiogiai raginama ją vykdyti, ACTA būtų gerokai apribotos Europos piliečių pagrindinės tiesės ir laisvės, visų pirma teisė į asmens duomenų apsaugą ir privatumą.

| 85. | EDAPP mano, kad interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika nėra būtina intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslui pasiekti. EDAPP yra įsitikinęs, kad yra alternatyvių mažiau ribojančių sprendimų arba bent jau kad numatyta politika gali būti įgyvendinama ne taip ribojant arba būti mažesnės aprėpties, visų pirma taikant tikslinį ad hoc stebėjimą. |
| --- | --- |

85.

EDAPP mano, kad interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika nėra būtina intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo tikslui pasiekti. EDAPP yra įsitikinęs, kad yra alternatyvių mažiau ribojančių sprendimų arba bent jau kad numatyta politika gali būti įgyvendinama ne taip ribojant arba būti mažesnės aprėpties, visų pirma taikant tikslinį ad hoc stebėjimą.

| 86. | Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika taip pat yra probleminė išsamesniu teisiniu lygmeniu, visų pirma todėl, kad teisminių duomenų tvarkymas, visų pirma tas, kurį atlieka privačios organizacijos, turi būti paremtas atitinkamu teisiniu pagrindu. Norint, kad trijų įspėjimų sistema veiktų, gali prireikti ilgiau saugoti registracijos bylas, o tai prieštarautų esamiems teisės aktams. |
| --- | --- |

86.

Interneto atjungimo po trijų įspėjimų politika taip pat yra probleminė išsamesniu teisiniu lygmeniu, visų pirma todėl, kad teisminių duomenų tvarkymas, visų pirma tas, kurį atlieka privačios organizacijos, turi būti paremtas atitinkamu teisiniu pagrindu. Norint, kad trijų įspėjimų sistema veiktų, gali prireikti ilgiau saugoti registracijos bylas, o tai prieštarautų esamiems teisės aktams.

| 87. | Be to, kadangi ACTA susijęs su keitimusi asmens duomenimis tarp valdžios institucijų ir (arba) privačių organizacijų susitarimą pasirašiusiose valstybėse, EDAPP ragina Europos Sąjungą įgyvendinti atitinkamas garantijas. Šios garantijos turėtų būti taikomos visiems duomenų perdavimams pagal ACTA, nepaisant to, ar duomenys būtų perduodami įgyvendinant civilinę, baudžiamąją ar elektroninių ryšių teisę, ir turėtų atitikti Konvencijoje Nr. 108 ir Direktyvoje 95/46/EB nustatytus duomenų apsaugos principus. EDAPP rekomenduoja įforminti tokias garantijas privalomuose susitarimuose tarp ES duomenų siuntėjų ir trečiųjų šalių duomenų gavėjų. |
| --- | --- |

87.

Be to, kadangi ACTA susijęs su keitimusi asmens duomenimis tarp valdžios institucijų ir (arba) privačių organizacijų susitarimą pasirašiusiose valstybėse, EDAPP ragina Europos Sąjungą įgyvendinti atitinkamas garantijas. Šios garantijos turėtų būti taikomos visiems duomenų perdavimams pagal ACTA, nepaisant to, ar duomenys būtų perduodami įgyvendinant civilinę, baudžiamąją ar elektroninių ryšių teisę, ir turėtų atitikti Konvencijoje Nr. 108 ir Direktyvoje 95/46/EB nustatytus duomenų apsaugos principus. EDAPP rekomenduoja įforminti tokias garantijas privalomuose susitarimuose tarp ES duomenų siuntėjų ir trečiųjų šalių duomenų gavėjų.

| 88. | Be to, EDAPP pageidauja, kad su juo būtų konsultuojamasi dėl priemonių, kurias planuojama įgyvendinti duomenų perdavimo srityje pagal ACTA, siekiant patikrinti jų proporcingumą ir tai, ar jomis užtikrinamas adekvatus duomenų apsaugos lygis. |
| --- | --- |

88.

Be to, EDAPP pageidauja, kad su juo būtų konsultuojamasi dėl priemonių, kurias planuojama įgyvendinti duomenų perdavimo srityje pagal ACTA, siekiant patikrinti jų proporcingumą ir tai, ar jomis užtikrinamas adekvatus duomenų apsaugos lygis.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 22 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

2

(3)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

(4)  Žr. http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/november/tradoc_145271.pdf, p. 2.

4

(5)  Žr. 2 išnašą.

5

(6)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

6

(7)  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

7

(8)  1950 m. lapkričio 4 d. Romoje priimtos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnyje nustatytų pagrindinių elementų ir sąlygų aiškinimas pagal tai, kaip jie taikomi įvairiose srityse. Visų pirma žr. toliau šioje nuomonėje nurodytą teismo praktiką.

8

(9)  Visų pirma žr. bylą C-275/06, Productores de Música de España (Promusicae), Rink. p. I-271, [2008] ir bylą C-557/07, LSG-Gesellschaft zur Wahrnehmung von Leistungsschutzrechten, dar nepaskelbtą Rinkinyje.

9

Productores de Música de España

Promusicae

LSG-Gesellschaft zur Wahrnehmung von Leistungsschutzrechten

(10)  Žr. 2 išnašą.

10

(11)  Įvairūs interneto tarpininkai gali būti apibrėžiami pagal jų vykdomas funkcijas. Tačiau tikrovėje tarpininkai paprastai vykdo kelias tokias funkcijas. Interneto tarpininkai apima: a) prieigos teikėjus: naudotojai prie tinklo prisijungia, prisijungdami prie prieigos teikėjo serverio; b) tinklo teikėjus: šie pateikia maršruto parinktuvus, t. y. duomenims perduoti būtiną techninę įrangą; c) serverio teikėjus: jie nuomoja vietą savo serveryje, kur naudotojai ar turinio teikėjai gali įkelti turinį. Naudotojai gali įkelti ir parsisiųsti medžiagą naudodamiesi interneto paslauga, pvz., elektronine skelbimų lenta arba P2P tinklais.

11

prieigos teikėjus:

tinklo teikėjus:

t. y

serverio teikėjus:

(12)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje, Briuselis, 2009 m. rugsėjo 11 d., COM(2009) 467 galutinis.

12

(13)  P2P technologija – tai paskirstytoji programinės įrangos sistema, kurią naudojant atskiri kompiuteriai gali prisijungti prie kitų kompiuterių ir palaikyti su jais tiesioginį ryšį.

13

(14)  Tarp alternatyvių sankcijų galėtų būti interneto ryšio funkcijos ribojimas, pvz., ryšio greičio, apimties ir kt. ribojimas.

14

(15)  Visų pirma žr. 2006 m. birželio 26 d. EŽTT sprendimo Weber and Saravia v. Germany (dec.), Nr. 54934/00, 77 punktą ir 2008 m. liepos 1 d. EŽTT sprendimą Liberty and others v the UK, Nr. 58243/00.

15

Weber and Saravia

Germany

Liberty and others

the UK

(16)  Teisingumo Teismas laikosi plataus požiūrio į Direktyvos 95/46/EB taikytinumą, šios direktyvos nuostatos turi būti aiškinamos atsižvelgiant į EŽTK 8 straipsnį. Savo 2003 m. gegužės 20 d. sprendimo Rundfunk, sujungtos bylos C-465/00, C-138/01 ir C-139/01, Rink. p. I-4989, 68 punkte Teisingumo Teismas nurodė, kad „Direktyvos Nr. 95/46/EB nuostatos, reglamentuojančios asmens duomenų, galinčių pažeisti pagrindines laisves, ypač teisę į privatų gyvenimą, tvarkymą, turi būti būtinai aiškinamos atsižvelgiant į pagrindines teises, kurios pagal nusistovėjusią teismo praktiką yra bendrų teisės principų, kurių laikymąsi užtikrina Teisingumo Teismas, dalis“.

16

Rundfunk

(17)  IP adresas, kurį IPT priskiria asmeniui, kiekvieną kartą jam naršant internete gali būti tas pats (vadinamasis statinis IP adresas). Kiti IP adresai yra dinaminiai, tai reiškia, kad interneto prieigos teikėjas kiekvieną kartą, kai jo klientai prisijungia prie interneto, jiems priskiria vis kitokį IP adresą. Akivaizdu, kad IPT gali prijungti IP adresą prie abonento paskyros, kuriai IPT priskyrė (dinaminį arba statinį) IP adresą.

17

(18)  26 konstatuojamojoje dalyje ši apibrėžtis papildyta: „kadangi apsaugos principai turi būti taikomi visai informacijai apie asmenį, kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; kadangi norint nustatyti, ar asmens tapatybė gali būti nustatyta, reikėtų atsižvelgti į visas priemones, kuriomis galėtų pasinaudoti duomenų valdytojas ar bet kuris kitas asmuo minėto asmens tapatybei nustatyti; kadangi apsaugos principai netaikomi duomenims, kurie paversti anoniminiais tokiu būdu, kad duomenų subjekto tapatybė nebegali būti nustatyta; ...“.

18

(19)  29 straipsnio darbo grupė. Darbinis dokumentas dėl duomenų apsaugos klausimų, susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis (WP 104), priimtas 2005 m. sausio 18 d. Ši darbo grupė įkurta pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį. Tai yra nepriklausoma patariamoji Europos institucija duomenų apsaugos ir privatumo klausimais. Jos uždaviniai aprašyti Direktyvos 95/4/EB 6 30 straipsnyje ir Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnyje. Taip pat žr. Darbo grupės nuomonę 4/2007 dėl asmens duomenų sąvokos (WP 136), priimtą 2007 m. birželio 20 d., visų pirma p. 16.

19

(20)  EŽTK 8 straipsnyje aiškiai nurodomas reikalavimas, kad bet koks ribojimas turi būti „būtinas demokratinėje visuomenėje“.

20

(21)  Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnyje ribojimas leidžiamas tik jei tai reikalinga priemonė norint užtikrinti: „a) nacionalinį saugumą; b) gynybą; c) visuomenės saugumą; d) kriminalinių nusikaltimų bei reglamentuojamų profesijų etikos pažeidimų prevenciją, tyrimą, išaiškinimą ir persekiojimą; e) svarbius ekonominius ar finansinius valstybės narės ar Europos Sąjungos interesus, įskaitant ir monetarinius, biudžeto ar mokesčių klausimus; f) kontrolės, tikrinimo ar taisyklių nustatymo funkciją, kuri susijusi, bent atsitiktinai, su įgaliojimų vykdymu c, d ir e punktuose nurodytais atvejais; g) duomenų subjekto apsaugą arba kitų asmenų teisių ir laisvių apsaugą“. Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnyje nustatyta, kad „toks ribojimas yra būtina, tinkama ir adekvati demokratinės visuomenės priemonė, skirta apsaugoti nacionalinį saugumą (t. y. valstybės saugumą), gynybą, visuomenės saugumą, taip užkardant, tiriant ir nustatant baudžiamąsias veikas ar neteisėtą elektroninių ryšių sistemos naudojimą, kaip nurodyta Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnio 1 dalyje“.

21

(22)  Taip pat žr. 1984 m. rugpjūčio 2 d. EŽTT sprendimo Malone v. the United Kingdom, A serija, Nr. 82, p. 32, 81 ir tolesnius punktus, ir 2008 m. gruodžio 4 d. EŽTT sprendimo Marper v. the United Kingdom [GC], Nr. 30562/04 ir Nr. 30566/04, 101 ir tolesnius punktus.

22

Malone

the United Kingdom

Marper

the United Kingdom

(23)  Teismams gali tekti įvertinti, ar medžiagai iš tikrųjų taikoma autorių teisių apsauga, kokios teisės buvo pažeistos, ar naudojimas gali būti laikomas sąžiningu, nustatyti taikytiną teisę, žalą ir kt.

23

(24)  2008 m. birželio 23 d. EDAPP nuomonė dėl pasiūlymo dėl sprendimo, kuriuo nustatoma daugiametė internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa, OL C 2, 2009 1 7, p. 2.

24

(25)  Žr. 8 išnašoje nurodytos bylos 106 punktą.

25

(26)  Žr. 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/140/EB, OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

26

(27)  Galutinai vadinamasis 138 pakeitimas suformuluotas taip: „1 straipsnio 3a dalis. Priemonėmis, kurių valstybės narės imasi nustatydamos galutinių paslaugų vartotojų prieigą prie paslaugų bei programinės įrangos ir galimybes jas naudoti elektroninių ryšių tinkluose, gerbiamos fizinių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės, garantuojamos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir bendraisiais Bendrijos teisės principais. Šias galutinių paslaugų vartotojų prieigą prie paslaugų bei programinės įrangos ir galimybes jas naudoti elektroninių ryšių tinkluose nustatančias priemones, galinčias apriboti tas pagrindines teises ar laisves, galima nustatyti tik tuo atveju, jei jos yra tinkamos, proporcingos ir būtinos demokratinėje visuomenėje, ir jų įgyvendinimui turi būti taikomos tinkamos procedūrinės apsaugos priemonės, atitinkančios nustatytąsias Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir bendruosius Bendrijos teisės principus, įskaitant veiksmingą teisminę apsaugą ir teisingą procesą. Atitinkamai šių priemonių galima imtis tik deramai laikantis nekaltumo prezumpcijos principo ir užtikrinant teisę į privatumą. Turi būti garantuojamas išankstinis teisingas ir nešališkas procesas, įskaitant atitinkamo asmens ar asmenų teisę būti išklausytiems, esant būtinybei – tinkamai pagrįstais skubos atvejais turi būti taikomos atitinkamos sąlygos ir procedūrinės priemonės, atitinkančios nustatytąsias Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje. Turi būti garantuojama veiksminga ir tinkamu laiku atlikta teisminė peržiūra.“

27

(28)  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB, OL L 105, 2006 4 13, p. 54.

28

(29)  http://www.legi-internet.ro/english/jurisprudenta-it-romania/decizii-it/romanian-constitutional-court-decision-regarding-data-retention.html

29

(30)  http://www.bundesverfassungsgericht.de/pressemitteilungen/bvg09-124.html

30

(31)  Žr. 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento direktyvą 2009/136/EB, OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

31

(32)  Visų pirma Direktyvos 2009/136/EB 21 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad „valstybės narės gali reikalauti, kad 3 dalyje nurodyti ūkio subjektai tam tikrais atvejais esamiems ir būsimiems abonentams nemokamai platintų informaciją apie viešuosius interesus tomis pačiomis priemonėmis, kurias jie paprastai taiko ryšiams su abonentais palaikyti. Tokiu atveju tokią informaciją rengia atitinkamos viešosios institucijos; ji yra standartinės formos ir, inter alia, apima šias temas: a) dažniausi elektroninių ryšių paslaugų naudojimo būdai, siekiant dalyvauti neteisėtoje veikloje ar platinti žalingą turinį, ypač jei tokiu būdu gali būti pažeistos kitų asmenų teisės ir laisvės, įskaitant autorių ir gretutinių teisių pažeidimus bei jų teisines pasekmes; ...“. Be to, pagal 20 straipsnio 1 dalį „valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad sutartyje būtų pateikta 21 straipsnio 4 dalyje nurodyta ir su teikiama paslauga susijusi informacija, kurią šiuo tikslu gali teikti atitinkamos viešosios institucijos, apie elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų naudojimą dalyvaujant neteisėtoje veikloje ar platinant žalingą turinį bei apie apsaugos priemones, skirtas nuo pavojų apsaugoti asmenį, jo privatumą ir asmens duomenis“.

32

inter alia

(33)  OL L 157, 2004 4 30, p. 45 (toliau – INTĮ direktyva).

33

(34)  Tai tik patvirtinama INTĮ direktyvos 14 konstatuojamojoje dalyje.

34

(35)  Žr. šios išvados 28 punktą.

35

(36)  Kursyvu išskirta mano.

36

(37)  Žr. šios nuomonės 35 punktą.

37

(38)  Srauto valdymas apima kompiuterio tinklo srauto analizę siekiant optimizuoti ar užtikrinti veikimą, mažesnę delsą ir (arba) didesnę siuntimo spartą.

38

(39)  Šiuo metu Taryboje svarstomas pasiūlymas dėl baudžiamųjų sankcijų, 2006 m. balandžio 26 d. COM(2006) 168.

39

(40)  Žr. šios nuomonės 32 ir 52 punktus. Taip pat žr. 2008 m. lapkričio 11 d. EDAPP nuomonę dėl ES ir JAV aukšto lygio ryšių palaikymo grupės dėl keitimosi informacija, privatumo ir asmens duomenų apsaugos galutinės ataskaitos, OL C 128, 2009 6 6, p. 1.

40

(41)  Žr. Europos Komisijos sprendimus dėl adekvatumo, priimtus dėl Argentinos, Kanados, Šveicarijos, JAV saugaus prieglobsčio (Safe Harbor) ir JAV valdžios institucijų PNR duomenų kontekste, Gernsio, Meno salos ir Džersio; juos galima rasti http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/thridcountries/index_en.htm

41

Safe Harbor

(42)  Konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, priimta 1981 m. sausio 28 d. Strasbūre, ir Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu papildomas protokolas dėl priežiūros institucijų ir tarptautinių duomenų srautų, 2001 m. lapkričio 8 d., Strasbūras.

42

(43)  2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/877/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, OL L 350, 2008 12 30, p. 60.

43

(44)  Žr. kandidatės į Komisijos narius Vivianos Reding atsakymus į Europos Parlamento klausimyną, p. 5, http://www.europarl.europa.eu/hearings/static/commissioners/answers/reding_replies_en.pdf

44

(45)  2009 m. lapkričio mėn. Madride priimta rezoliucija.

45

(46)  Pavyzdžiui, Europolo ir Eurojusto susitarimai su JAV, PNR susitarimas, Swift susitarimas, ES ir Australijos susitarimas dėl oro vežėjų atliekamo Europos Sąjungos pateiktų keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų tvarkymo ir perdavimo Australijos muitinės tarnybai.

46

Swift

(47)  Žr. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę Nr. 4/2003 dėl JAV užtikrinamo apsaugos lygio perduodant keleivių duomenis, WP78, 2003 m. birželio 13 d.

47

(48)  Žr. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl ES ir JAV aukšto lygio ryšių palaikymo grupės dėl keitimosi informacija, privatumo ir asmens duomenų apsaugos galutinės ataskaitos, 2008 11 11.

48

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/14

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 147/02

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 21 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 284/09 |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Fonds voor scholpromotie (Plaice promotion fund) |
| Teisinis pagrindas | Verordening financiering scholpromotie 2008; Instellingsbesluit Productschap Vis; Wet op de bedrijfsorganisatie; Verordening tot instelling van een fonds voor promotie 2007 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba kolektyvinėms skatinimo priemonėms |
| Pagalbos forma | Individualios dotacijos ir išlaidų kompensavimas |
| Biudžetas | Apie 200 000 EUR per metus |
| Pagalbos intensyvumas | Daugiausia 100 % |
| Trukmė | Neribojama |
| Ekonomikos sektorius | Žuvininkystės sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Productschap Vis |
| Postbus 72 |
| 2280 AB Rijswijk |
| NEDERLAND |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 21

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 284/09

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Fonds voor scholpromotie (Plaice promotion fund)

Teisinis pagrindas

Verordening financiering scholpromotie 2008; Instellingsbesluit Productschap Vis; Wet op de bedrijfsorganisatie; Verordening tot instelling van een fonds voor promotie 2007

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba kolektyvinėms skatinimo priemonėms

Pagalbos forma

Individualios dotacijos ir išlaidų kompensavimas

Biudžetas

Apie 200 000 EUR per metus

Pagalbos intensyvumas

Daugiausia 100 %

Trukmė

Neribojama

Ekonomikos sektorius

Žuvininkystės sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Productschap Vis

Postbus 72

2280 AB Rijswijk

NEDERLAND

Kita informacija

Metinė ataskaita

Apie schemą bus pranešta iš naujo ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki 2014 m. rugpjūčio 3 d.

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/15

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 147/03

| Sprendimo priėmimo data | 2010 3 22 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 316/09 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Régime cadre des aides en faveur de la protection de l'environnement mises en œuvre par les agences de l'eau. |
| Teisinis pagrindas | Article 20 de la Constitution de 1958; circulaire du premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; textes législatifs et réglementaires présentant les compétences des autres organismes publics. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija, Grąžintina dotacija, Lengvatinė paskola |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 619 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | 2010–2014 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Agences de l'eau françaises (par bassin) |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2010 3 22

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 316/09

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Régime cadre des aides en faveur de la protection de l'environnement mises en œuvre par les agences de l'eau.

Teisinis pagrindas

Article 20 de la Constitution de 1958; circulaire du premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; textes législatifs et réglementaires présentant les compétences des autres organismes publics.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija, Grąžintina dotacija, Lengvatinė paskola

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 619 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

2010–2014

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Agences de l'eau françaises (par bassin)

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 12 10 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 448/09 |
| Valstybė narė | Lenkija |
| Regionas | Dolnośląskie |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Crisil Irevna Sp. z o.o. |
| Teisinis pagrindas | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Crisil Irevna Poland sp. z o.o.; Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Crisil Irevna Poland sp. z o.o. we Wrocławiu pod nazwa: Finansowe Centrum Badawczo-Rozwojowe w latach 2010–2014“; art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Regioninė plėtra, Užimtumas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 1,56 mln. PLN |
| Pagalbos intensyvumas | 9,27 % |
| Trukmė | 2010–2014 |
| Ekonomikos sektorius | Kompiuteriai ir su jais susijusi veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5m |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Sprendimo priėmimo data

2009 12 10

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 448/09

Valstybė narė

Lenkija

Regionas

Dolnośląskie

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Crisil Irevna Sp. z o.o.

Teisinis pagrindas

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Crisil Irevna Poland sp. z o.o.; Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Crisil Irevna Poland sp. z o.o. we Wrocławiu pod nazwa: Finansowe Centrum Badawczo-Rozwojowe w latach 2010–2014“; art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Regioninė plėtra, Užimtumas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 1,56 mln. PLN

Pagalbos intensyvumas

9,27 %

Trukmė

2010–2014

Ekonomikos sektorius

Kompiuteriai ir su jais susijusi veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5m

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 22 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 127/10 |
| Valstybė narė | Švedija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ändringar i stödordning om garantier till banker |
| Teisinis pagrindas | Förordning om ändring i förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Garantija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 1 500 000 mln. SEK |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2010 5 1–2010 6 30 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Riksgäldskontoret |
| SE-103 74 Stockholm |
| SVERIGE |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 22

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 127/10

Valstybė narė

Švedija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ändringar i stödordning om garantier till banker

Teisinis pagrindas

Förordning om ändring i förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Garantija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 1 500 000 mln. SEK

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2010 5 1–2010 6 30

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Riksgäldskontoret

SE-103 74 Stockholm

SVERIGE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/18

---

Proceso pradžia

(Byla COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 147/04

2010 m. gegužės 31 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti procesą pirmiau minėtoje byloje nustačiusi, kad kyla rimtų abejonių dėl praneštos koncentracijos suderinamumo su bendrąja rinka. Proceso pradžia pradedama antra praneštos koncentracijos tyrimo stadija, tačiau galutiniam sprendimui byloje įtakos tai nedaro. Sprendimas priimtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl siūlomos koncentracijos.

Kad byloje į pastabas būtų pilnai atsižvelgta, Komisija turi jas gauti ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 / 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. gegužės 31 d.

dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo

2010/C 147/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo, ypač į jo 4 straipsnį (1),

atsižvelgdama į GRAIKIJOS Vyriausybės pasiūlytą kandidatūrą,

atsižvelgdama į Komisijos Tarybai pateiktą darbuotojų organizacijų atstovų kategorijos nario kandidatūrą,

atsižvelgdama į Komisijos Tarybai pateiktą darbdavių organizacijų atstovų kategorijos nario kandidatūrą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. rugsėjo 14 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narius laikotarpiui nuo 2009 m. rugsėjo 18 d. iki 2012 m. rugsėjo 17 d. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 14 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narius laikotarpiui nuo 2009 m. rugsėjo 18 d. iki 2012 m. rugsėjo 17 d.

| (2) | Atsistatydinus Konstantinos TSOUTSOPLIDIS tapo laisva Centro valdančiosios tarybos vyriausybių atstovų kategorijos nario vieta. |
| --- | --- |

(2)

Atsistatydinus Konstantinos TSOUTSOPLIDIS tapo laisva Centro valdančiosios tarybos vyriausybių atstovų kategorijos nario vieta.

| (3) | Atsistatydinus Latvijai atstovaujančiai narei Santa OZOLINA tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbuotojų organizacijų atstovų kategorijos nario vieta. |
| --- | --- |

(3)

Atsistatydinus Latvijai atstovaujančiai narei Santa OZOLINA tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbuotojų organizacijų atstovų kategorijos nario vieta.

| (4) | Atsistatydinus Lenkijai atstovaujančiam nariui Józef Jacek HORDEJUK tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbdavių organizacijų atstovų kategorijos nario vieta, |
| --- | --- |

(4)

Atsistatydinus Lenkijai atstovaujančiam nariui Józef Jacek HORDEJUK tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbdavių organizacijų atstovų kategorijos nario vieta,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2012 m. rugsėjo 17 d., Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos nariais skiriami:

| | VYRIAUSYBĖS ATSTOVAS:








  GRAIKIJA | : | Alexandra IOANNIDOU |
| --- | --- | --- | --- |

VYRIAUSYBĖS ATSTOVAS:

GRAIKIJA

:

Alexandra IOANNIDOU

| | DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI:








  LATVIJA | : | Ruta PORNIECE
  Latvijos laisvųjų profesinių sąjungų konfederacija (Ryga) |
| --- | --- | --- | --- |

DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI:

LATVIJA

:

Ruta PORNIECE

Latvijos laisvųjų profesinių sąjungų konfederacija (Ryga)

| | DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI:








  LENKIJA | : | Andrzej STEPNIKOWSKI
  Lenkijos amatų asociacija – ZRP/Warszawa |
| --- | --- | --- | --- |

DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI:

LENKIJA

:

Andrzej STEPNIKOWSKI

Lenkijos amatų asociacija – ZRP/Warszawa

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 31 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. SEBASTIÁN

---

(1)  OL L 39, 1975 2 13, p. 1.

1

(2)  OL C 226, 2009 9 19, p. 2.

2

---

Europos Komisija

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/20

---

Euro kursas (1)

2010 m. birželio 4 d.

2010/C 147/06

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2060 |
| JPY | Japonijos jena | 111,73 |
| DKK | Danijos krona | 7,4398 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,82745 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5495 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3951 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8510 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,055 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 288,80 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7084 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1950 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2135 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9228 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4364 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2595 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,3984 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7737 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6995 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 449,55 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,3395 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,2355 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2633 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 075,21 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,9503 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,840 |
| RUB | Rusijos rublis | 37,7450 |
| THB | Tailando batas | 39,328 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2087 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,4645 |
| INR | Indijos rupija | 56,5010 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2060

JPY

Japonijos jena

111,73

DKK

Danijos krona

7,4398

GBP

Svaras sterlingas

0,82745

SEK

Švedijos krona

9,5495

CHF

Šveicarijos frankas

1,3951

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8510

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,055

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

288,80

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7084

PLN

Lenkijos zlotas

4,1950

RON

Rumunijos lėja

4,2135

TRY

Turkijos lira

1,9228

AUD

Australijos doleris

1,4364

CAD

Kanados doleris

1,2595

HKD

Honkongo doleris

9,3984

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7737

SGD

Singapūro doleris

1,6995

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 449,55

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,3395

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,2355

HRK

Kroatijos kuna

7,2633

IDR

Indonezijos rupija

11 075,21

MYR

Malaizijos ringitas

3,9503

PHP

Filipinų pesas

55,840

RUB

Rusijos rublis

37,7450

THB

Tailando batas

39,328

BRL

Brazilijos realas

2,2087

MXN

Meksikos pesas

15,4645

INR

Indijos rupija

56,5010

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/21

---

Komisijos pranešimas dėl kiekio, kuriam paraiškų nepateikta, pridėjimo prie 2010 m. spalio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio daliai nustatyto Bendrijos leistų naudoti paukštienos sektoriaus produktų kvotų kiekio

2010/C 147/07

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 616/2007 (1) leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų kvotas. Kiekis, dėl kurio per 2010 m. balandžio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2010 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, kvotų, kurių Nr. 09.4212, 09.4214, 09.4217 ir 09.4218 atveju, yra mažesnis už skirtą kiekį. Remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (2) 7 straipsnio 4 dalies antru sakiniu, kiekis, kuriam paraiškų nepateikta, pridedamas prie artimiausios būsimos kvotos laikotarpio dalies, t. y. 2010 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d., ir nurodomas šio pranešimo priede.

---

(1)  OL L 142, 2007 6 5, p. 3.

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

---

PRIEDAS

| Kvotos eilės Nr. | Prie 2010 m. spalio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio dalies pridėtinas kiekis, kuriam paraiškų nepateikta
  (produkto svoris kg) |
| --- | --- |
| 09.4212 | 27 783 000 |
| 09.4214 | 2 658 100 |
| 09.4217 | 7 690 000 |
| 09.4218 | 3 478 800 |

Kvotos eilės Nr.

Prie 2010 m. spalio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio dalies pridėtinas kiekis, kuriam paraiškų nepateikta

(produkto svoris kg)

09.4212

27 783 000

09.4214

2 658 100

09.4217

7 690 000

09.4218

3 478 800

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/22

---

Likvidavimo procedūra

Sprendimas pradėti Progress Assicurazioni SpA likvidavimo procedūrą

(Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 14 straipsnį)

2010/C 147/08

| Draudimo įmonė | PROGRESS ASSICURAZIONI SpA |
| --- | --- |
| Piazza Alberico Gentili 3 |
| 90143 Palermo PA |
| ITALIA |

Draudimo įmonė

PROGRESS ASSICURAZIONI SpA

Piazza Alberico Gentili 3

90143 Palermo PA

ITALIA

Sprendimo priėmimo ir įsigaliojimo data, sprendimo pobūdis

2010 m. kovo 29 d. Ekonomikos vystymo ministro nutarimas Nr. 18659 – leidimo verstis visų rūšių veikla atšaukimas ir priverstinis administracinis likvidavimas pagal Įstatyminio nutarimo Nr. 209/2005 245 straipsnį.

Kompetentingos institucijos

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero dello Sviluppo Economico

Via Molise 2

00187 Roma RM

ITALIA

Priežiūros institucija

| ISVAP |
| --- |
| Via del Quirinale 21 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

ISVAP

Via del Quirinale 21

00187 Roma RM

ITALIA

Paskirtasis likvidatorius

| Andrea Gemma |
| --- |
| Piazza Alberico Gentili 3 |
| 90143 Palermo PA |
| ITALIA |
| Tel. +39 091286111 |
| Faks. +39 0916259351 |

Andrea Gemma

Piazza Alberico Gentili 3

90143 Palermo PA

ITALIA

Tel. +39 091286111

Faks. +39 0916259351

Reglamentuojantys teisės aktai

Įstatyminio nutarimo Nr. 209/2005 245 straipsnis.

2010 m. vasario kovo 29 d. ekonomikos vystymo ministro nutarimu Nr. 18659 nuspręsta pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Įstatyminio nutarimo Nr. 209/2005 245 straipsnį atšaukti leidimą verstis visų rūšių veikla ir priverstinai likviduoti Progress Assicurazioni SpA, kurios pagrindinė būstinė yra Palerme adresu: Piazza Alberico Gentili 3, 90143 Palermo PA, ITALIA.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 5.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 147/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 147/23

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5838 – Bertelsmann/Planeta/Círculo)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 147/09

| 1. | 2010 m. gegužės 31 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Media Finance Holding S.L.“, kontroliuojama įmonės „Bertelsmann AG“ (toliau – „Bertelsmann“, Vokietija), ir įmonė „Editorial Planeta S.A.“, kontroliuojama „Planeta Corporación S.R.L.“ (toliau – „Planeta“, Ispanija), pirkdama naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Círculo de Lectores S.A.“ (toliau – „Círculo“, Ispanija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 31 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Media Finance Holding S.L.“, kontroliuojama įmonės „Bertelsmann AG“ (toliau – „Bertelsmann“, Vokietija), ir įmonė „Editorial Planeta S.A.“, kontroliuojama „Planeta Corporación S.R.L.“ (toliau – „Planeta“, Ispanija), pirkdama naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Círculo de Lectores S.A.“ (toliau – „Círculo“, Ispanija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Bertelsmann“: televizija, knygų ir spaudinių leidyba, muzikos nuosavybės teisių administravimas, nuotolinis pardavimas, žiniasklaidos paslaugos ir žiniasklaidos produktų platinimo klubai, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Bertelsmann“: televizija, knygų ir spaudinių leidyba, muzikos nuosavybės teisių administravimas, nuotolinis pardavimas, žiniasklaidos paslaugos ir žiniasklaidos produktų platinimo klubai,

| — | „Planeta“: kultūros, naujienų, švietimo ir pramoginio turinio gamyba ispaniškai ir prancūziškai kalbančioms rinkoms, |
| --- | --- |

—

„Planeta“: kultūros, naujienų, švietimo ir pramoginio turinio gamyba ispaniškai ir prancūziškai kalbančioms rinkoms,

| — | „Círculo“: knygų platinimo klubas. |
| --- | --- |

—

„Círculo“: knygų platinimo klubas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5838 – Bertelsmann/Planeta/Círculo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5838 – Bertelsmann/Planeta/Círculo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---