# Официален вестник C 105/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.105.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 105 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5324 април 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.105.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 105

Издание на български език

Информация и известия

Година 5324 април 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 105/01 | Обменен курс на еврото | 1 |
| 2010/C 105/02 | Решение за закриване на официална процедура по разследване след оттегляне от страна на държавата-членка — Държавна помощ — Италия (Членове 107—109 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)) — Известие на Комисията съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС — оттегляне на уведомление — Държавна помощ C 36/08 (ex NN 33/08) — Проект на електроцентрала в Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 105/01

Обменен курс на еврото

1

2010/C 105/02

Решение за закриване на официална процедура по разследване след оттегляне от страна на държавата-членка — Държавна помощ — Италия (Членове 107—109 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)) — Известие на Комисията съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС — оттегляне на уведомление — Държавна помощ C 36/08 (ex NN 33/08) — Проект на електроцентрала в Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 105/03 | Държавна помощ — Дания — Държавна помощ С 30/09 (ех N 328/08) — Освобождаване от такси за отпадъците от производството на цимент — Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 105/05 | Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 12 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 105/03

Държавна помощ — Дания — Държавна помощ С 30/09 (ех N 328/08) — Освобождаване от такси за отпадъците от производството на цимент — Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2010/C 105/05

Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 24.4.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 105/1

---

Обменен курс на еврото (1)

23 април 2010 година

2010/C 105/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3311 |
| JPY | японска йена | 125,11 |
| DKK | датска крона | 7,4422 |
| GBP | лира стерлинг | 0,86730 |
| SEK | шведска крона | 9,5910 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4355 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,8765 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,405 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 264,45 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7077 |
| PLN | полска злота | 3,8823 |
| RON | румънска лея | 4,1240 |
| TRY | турска лира | 1,9763 |
| AUD | австралийски долар | 1,4464 |
| CAD | канадски долар | 1,3337 |
| HKD | хонконгски долар | 10,3327 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8702 |
| SGD | сингапурски долар | 1,8260 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 475,95 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,9440 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,0881 |
| HRK | хърватска куна | 7,2588 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 993,66 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,2439 |
| PHP | филипинско песо | 59,006 |
| RUB | руска рубла | 38,8592 |
| THB | тайландски бат | 42,881 |
| BRL | бразилски реал | 2,3447 |
| MXN | мексиканско песо | 16,2215 |
| INR | индийска рупия | 59,2170 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3311

JPY

японска йена

125,11

DKK

датска крона

7,4422

GBP

лира стерлинг

0,86730

SEK

шведска крона

9,5910

CHF

швейцарски франк

1,4355

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,8765

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,405

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

264,45

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7077

PLN

полска злота

3,8823

RON

румънска лея

4,1240

TRY

турска лира

1,9763

AUD

австралийски долар

1,4464

CAD

канадски долар

1,3337

HKD

хонконгски долар

10,3327

NZD

новозеландски долар

1,8702

SGD

сингапурски долар

1,8260

KRW

южнокорейски вон

1 475,95

ZAR

южноафрикански ранд

9,9440

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,0881

HRK

хърватска куна

7,2588

IDR

индонезийска рупия

11 993,66

MYR

малайзийски рингит

4,2439

PHP

филипинско песо

59,006

RUB

руска рубла

38,8592

THB

тайландски бат

42,881

BRL

бразилски реал

2,3447

MXN

мексиканско песо

16,2215

INR

индийска рупия

59,2170

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 24.4.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 105/2

---

РЕШЕНИЕ ЗА ЗАКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕ ОТ СТРАНА НА ДЪРЖАВАТА-ЧЛЕНКА

Държавна помощ — Италия

(Членове 107—109 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС))

Известие на Комисията съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС — оттегляне на уведомление

Държавна помощ C 36/08 (ex NN 33/08) — Проект на електроцентрала в Sulcis

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 105/02

Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване, започната на 16 юли 2008 г. (1) съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (понастоящем член 108, параграф 2 от ДФЕС), във връзка с посочената по-горе мярка, като отчита, че Италия оттегли своето уведомление на 30 септември 2009 г.

---

(1)  ОВ C 240, 19.9.2008 г., стр. 14.

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 24.4.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 105/3

---

ДЪРЖАВНА ПОМОЩ — ДАНИЯ

Държавна помощ С 30/09 (ех N 328/08)

Освобождаване от такси за отпадъците от производството на цимент

Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 105/03

С писмо от 28 октомври 2009 г., възпроизведено на езика, чийто текст е автентичен, на страниците след това резюме, Комисията уведоми Дания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, относно посочената по-горе мярка. Комисията също така прикани Дания в съответствие с член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 да представи мненията си във връзка с намерението на Комисията да открие процедура по разследване.

Заинтересованите страни могат да представят мненията си относно мярката в срок от един месец от датата на публикуване на това резюме и на писмото, което следва, на следния адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Факс +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Факс +32 22961242

Коментарите ще бъдат предадени на Дания. Запазването в тайна на самоличността на заинтересованата страна, която представя мнението, може да бъде поискано писмено, като се посочат причините за това искане.

ПОЯСНИТЕЛНО РЕЗЮМЕ

Описание на мярката

От 1987 г. в Дания е въведена такса с цел намаляване на отпадъците, насърчаване по-скоро на тяхното рециклиране, отколкото на тяхното изгаряне и по-скоро на изгарянето им, отколкото заравянето им в почвата. Мярката, за която е получено уведомление, се отнася за цялостно освобождаване от такса за отпадъци за отпадъците от собственото производство на цимент на дружеството, т.е. суровинно брашно, неизгоряла шлака, прах, отделен при филтрирането, остатъчен бетон, остатъчна шлака и прах, отделен при изпичането на цимента, които се изхвърлят на собствената производствена площадка на дружеството. Посочените отпадъчни фракции от производството на цимент не са класифицирани като опасни отпадъци. Понастоящем отпадъците се складират върху собствената земя на дружеството, откъдето дружеството добива варта, използвана за производството на цимент, и не пораждат конкретен екологичен проблем. Целта на предложеното освобождаване е да се компенсират увеличените разходи, които ще възникнат за циментовата промишленост в резултат на въвеждането през 2010 г. на такса върху емисиите на азотен окис (NOx), и по този начин да се избегне загубата на конкурентоспособността или пазарния дял, като същевременно това води до въздействие върху околната среда.

Уведомлението за освобождаването е за периода 1 януари 2008 г.—1 януари 2018 г. или 10 години от датата на одобрението на Комисията и се очаква да доведе до загуба на държавни приходи на приблизителна стойност 10 млн. DKK годишно. Датските органи знаят за едно-единствено дружество, които ще се възползва от освобождаването, а именно „Aalborg Portland A/S“.

Оценка

Комисията е на мнение, че предложеното намаляване на таксите включва държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО в полза на циментовата промишленост в Дания.

Съответствието на мерките се оценява съгласно глава 4 от Насоките за държавна помощ за защита на околната среда (1).

Комисията счита, че освобождаването от такса за отпадъци има най-малкото непряко отражение върху опазването на околната среда в смисъл, че позволява на Дания да запази размера на своята национална такса на сравнително високо равнище и не застрашава основната цел, преследвана с тази такса. Следователно мярката е в съответствие с точка 151 от Насоките за държавна помощ за защита на околната среда.

Освен това, за освобождаването от такси като въпросната, Комисията трябва да оцени по-специално дали мярката е необходима и пропорционална. В този случай Комисията задава въпроса дали освобождаването от такса за отпадъци е необходимо, тъй като не е било доказано, че таксата води до значително увеличаване на производствените разходи. Също така, Комисията има съмнения, че освобождаването може да се счита за пропорционално, тъй като няма да останат стимули за бенефициера за изпълнението на целите на таксата за отпадъци.

С оглед на тези съмнения Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.

ТЕКСТ НА ПИСМОТО

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  ОВ C 82, 1.4.2008 г., стр. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 105/11

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 105/04

| 1. | На 19 април 2010 година комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Eurovia SA („Eurovia“, Франция), под контрола на групата Vinci („Vinci“, Франция), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО контрол над няколко части на предприятията Tarmac International Holding BV и Tarmac Deutschland International GMBH (заедно „Tarmac“, Обединеното кралство) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 19 април 2010 година комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Eurovia SA („Eurovia“, Франция), под контрола на групата Vinci („Vinci“, Франция), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО контрол над няколко части на предприятията Tarmac International Holding BV и Tarmac Deutschland International GMBH (заедно „Tarmac“, Обединеното кралство) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Eurovia: строителство и поддръжка на пътища, жп линии и летищна инфраструктура, производство и продажба на асфалт и гранулати, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Eurovia: строителство и поддръжка на пътища, жп линии и летищна инфраструктура, производство и продажба на асфалт и гранулати,

| — | за предприятие Tarmac: производство и продажба на гранулати. |
| --- | --- |

—

за предприятие Tarmac: производство и продажба на гранулати.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 24.4.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 105/12

---

Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 105/05

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката за промяна в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени от Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЯНА

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

Заявка за промяна съгласно член 9

„LIMONE DI SORRENTO“

ЕО No: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Рубрика от спецификацията, която подлежи на промяна:

| — |  | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — |  | Описание на продукта |
| — |  | Географски район |
| — |  | Доказателство за произход |
| — | | Метод на производство |
| — | | Връзка |
| — | | Етикетиране |
| — | | Национални изисквания |
| — | | Друго (да се посочи) |

—



Наименование на продукта

—



Описание на продукта

—



Географски район

—



Доказателство за произход

—

Image

Метод на производство

—

Image

Връзка

—

Image

Етикетиране

—

Image

Национални изисквания

—

Image

Друго (да се посочи)

2.   Вид промяна:

| — | | Промяна в единния документ или резюмето |
| --- | --- | --- |
| — |  | Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме |
| — |  | Промяна в спецификацията, за която не се изисква промяна в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |
| — |  | Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |

—

Image

Промяна в единния документ или резюмето

—



Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме

—



Промяна в спецификацията, за която не се изисква промяна в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

—



Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

3.   Промяна (промени):

3.1.   Метод на производство:

| — | В член 4, параграф 3 е променено описанието, съдържащо се в действащата продуктова спецификация, относно конструкциите, под които се отглеждат насажденията от „Limone di Sorrento“, в смисъл че въпреки предпочитанието към кестенови колове, се предвижда използването и на колове от друг вид дървесина и/или метални сплави (тъй като материалът на коловете не оказва влияние върху качеството на продукта). |
| --- | --- |

—

В член 4, параграф 3 е променено описанието, съдържащо се в действащата продуктова спецификация, относно конструкциите, под които се отглеждат насажденията от „Limone di Sorrento“, в смисъл че въпреки предпочитанието към кестенови колове, се предвижда използването и на колове от друг вид дървесина и/или метални сплави (тъй като материалът на коловете не оказва влияние върху качеството на продукта).

Тъй като от текста на спецификацията не може да се заключи, че традиционната техника на отглеждане на „Limone di Sorrento“ се състои именно в отглеждането на дърветата под конструкции с покритие или под сенници от други растения, беше променен словореда на изречението, за да се изясни по-недвусмислено понятието.

| — | В член 4, параграф 5 и в член 5, параграф 4 е променена началната дата на беритбата на лимони. Предвид промените на климата в световен мащаб през последните години, действителните периоди на беритбена зрялост на продукта се промениха и в съответствие с тези промени беше изтеглена с един месец по-рано началната дата за беритбата на лимони, която беше определена на 1 януари, докато в действащата спецификация е фиксирана на 1 февруари. |
| --- | --- |

—

В член 4, параграф 5 и в член 5, параграф 4 е променена началната дата на беритбата на лимони. Предвид промените на климата в световен мащаб през последните години, действителните периоди на беритбена зрялост на продукта се промениха и в съответствие с тези промени беше изтеглена с един месец по-рано началната дата за беритбата на лимони, която беше определена на 1 януари, докато в действащата спецификация е фиксирана на 1 февруари.

| — | В член 4, параграф 8 беше променена стойността на максималния добив на лимони от хектар. На практика след признаването на Защитено географско указание, чрез оптимизиране на традиционните техники на отглеждане, с помощта на агрономите от Асоциацията за защита и вследствие на променените климатични условия се повишиха производствените възможности на „Limone di Sorrento“. Подмяната на застаряващите и болни от дървесно гниене дървета с нови, достигнали пълно плододаване, както и връщането към торене с органични торове, създаде условия за постигане на много по-висок среден годишен добив от дърво, при запазване непроменени качествата на продукта. |
| --- | --- |

—

В член 4, параграф 8 беше променена стойността на максималния добив на лимони от хектар. На практика след признаването на Защитено географско указание, чрез оптимизиране на традиционните техники на отглеждане, с помощта на агрономите от Асоциацията за защита и вследствие на променените климатични условия се повишиха производствените възможности на „Limone di Sorrento“. Подмяната на застаряващите и болни от дървесно гниене дървета с нови, достигнали пълно плододаване, както и връщането към торене с органични торове, създаде условия за постигане на много по-висок среден годишен добив от дърво, при запазване непроменени качествата на продукта.

Вследствие на това в спецификацията са променени стойностите на максималния добив на лимони от хектар, които са приведени в съответствие с настоящите възможности, тоест от 35 на 45 тона.

| — | В член 6, последна точка е променен добивът на лимонов сок, който беше намален от 30 % на 25 %. При мониторинг на добива от производствени партиди за машинно извличане на сок с регулирано налягане с оглед ограничаване наличието на твърдо вещество и помътняване, беше установен добив под 30 %, но повече от 25 %. Тази разлика наложи актуализирането на данните в действащата продуктова спецификация. |
| --- | --- |

—

В член 6, последна точка е променен добивът на лимонов сок, който беше намален от 30 % на 25 %. При мониторинг на добива от производствени партиди за машинно извличане на сок с регулирано налягане с оглед ограничаване наличието на твърдо вещество и помътняване, беше установен добив под 30 %, но повече от 25 %. Тази разлика наложи актуализирането на данните в действащата продуктова спецификация.

3.2.   Връзка:

| — | Изменението предвижда нова формулировка на раздел 4.6 от резюмето, публикувано в Официален вестник на Европейските общности (OB C 77, 17.3.2000 г., стр. 5). |
| --- | --- |

—

Изменението предвижда нова формулировка на раздел 4.6 от резюмето, публикувано в Официален вестник на Европейските общности (OB C 77, 17.3.2000 г., стр. 5).

Новата формулировка касае от една страна някои елементи, удостоверяващи вековното присъствие на „Limone di Sorrento“ на полуостров Соренто и значението на неговото отглеждане за местното население, а от друга страна, заличаването на информацията относно вида на дървесината за коловете, използвани при изграждането на перголите.

Заличаването на указанието за вида на кестеновата дървесина, използвана при перголните конструкции, е логична последица от заявената промяна във връзка с метода на производство, която допуска използването на структури и колове от други материали за изграждане на тези конструкции. Тази промяна се обуславя от факта, че от 19-ти век до днес пейзажът винаги се е отличавал с наличието на лимонови насаждения, отглеждани под перголни конструкции или засенчени от високостеблени дървета, защитаващи лимоненото дърво от неблагоприятните зимни условия.

Споменаването на кестеновите колове е само един технико-исторически детайл от метода на отглеждане на лимона, който се оказва нерелевантен по отношение на връзката между околната среда и продукта. В този смисъл трябва да се подчертае, че пейзажът и територията са формирани от интуицията на местните земеделци, чиито познания са спомогнали за проектирането и изграждането с най-подходящите за времето си материали на защитни конструкции, предпазващи лимонените насаждения и осигуряващи равномерното узряване на плодовете. Кестеновото дърво е избрано от производителите само заради техническите му качества, тъй като се оказало много по-твърдо, по-лесно обработваемо и по-трайно от елшовото дърво и било по-подходящо за изработката на колове, използвани за перголите. В светлината на гореупоменатото може да се заключи, че връзката между околната среда и „Limone di Sorrento“ е наличието на перголни конструкции, тъй като те винаги са били неразделна част от производствената технология, целящи предпазване на плодовете и осигуряване на постепенно достигане на беритбена зрялост, тоест допустимо е да се заключи, че упоменаването на вида на използваното за коловете дърво представлява само исторически елемент без никакво значение за причинно-следствената връзка между географския район и качеството на „Limone di Sorrento“.

Въз основа на тези съображения се счита, че новата формулировка, предложена в точка 5.3 на единния документ, точно съответства на изискванията, които са заложени при регистрацията на наименованието.

3.3.   Етикетиране:

| — | В първия параграф на член 7 е добавена характеристика във връзка с пускането на продукта на пазара за консумация. В действащата спецификация е упомената само продажбата на продукта в „твърди опаковки“, докато разпространена практика, особено сред производителите на плодове и зеленчуци, е пускането на продукта на пазара в насипно състояние. |
| --- | --- |

—

В първия параграф на член 7 е добавена характеристика във връзка с пускането на продукта на пазара за консумация. В действащата спецификация е упомената само продажбата на продукта в „твърди опаковки“, докато разпространена практика, особено сред производителите на плодове и зеленчуци, е пускането на продукта на пазара в насипно състояние.

Предвидената възможност за продажба на „Limone di Sorrento“ в насипно състояние изисква нормативно уреждане на поставянето на индивидуални стикери върху продукта с оглед да бъде винаги лесно различим за потребителя и да се улесни проследимостта. Изменената версия на продуктовата спецификация предвижда при продажба в насипно състояние 80 % от продукта да е с индивидуално поставени стикери.

| — | Отново в член 7, където става въпрос за „произведени продукти“, се налага заличаването на думите „на съставките“, за да се придаде по-точен смисъл на параграфа и да не се създава възможност за погрешни тълкувания. В действащата спецификация това на практика се отнася за използването на защитеното наименование в етикетите на преработените продукти, а не за включването на „Limone di Sorrento“ сред съставките на преработения продукт, каквото погрешно внушение създава текстът на настоящата спецификация. |
| --- | --- |

—

Отново в член 7, където става въпрос за „произведени продукти“, се налага заличаването на думите „на съставките“, за да се придаде по-точен смисъл на параграфа и да не се създава възможност за погрешни тълкувания. В действащата спецификация това на практика се отнася за използването на защитеното наименование в етикетите на преработените продукти, а не за включването на „Limone di Sorrento“ сред съставките на преработения продукт, каквото погрешно внушение създава текстът на настоящата спецификация.

Наличието на думите „на съставките“ в действащата продуктова спецификация е плод на фактическа грешка при изготвянето ѝ, тъй като съвсем правилно в следващия параграф става въпрос за „контрол върху правилното използване на ЗГУ „Limone di Sorrento“ при произведените и/или преработени продукти“.

| — | В предпоследния параграф на член 7 е заличен терминът „асоциации“ от данните, които може да се добавят в етикета на указанието ЗГУ „Limone di Sorrento“, тъй като националното законодателство относно асоциациите за защита на географските указания, и по-специално Закон No 526/1999 от 21 декември 1999 г. предвижда упълномощаването само на една асоциация за защита на всяко наименование. Предвид съществуването на Асоциация за защита на наименованието „Limone di Sorrento“, призната по реда на гореупоменатия закон, посочването на други „асоциации“ на етикета би било неправилно от гледна точка на националното законодателство. |
| --- | --- |

—

В предпоследния параграф на член 7 е заличен терминът „асоциации“ от данните, които може да се добавят в етикета на указанието ЗГУ „Limone di Sorrento“, тъй като националното законодателство относно асоциациите за защита на географските указания, и по-специално Закон No 526/1999 от 21 декември 1999 г. предвижда упълномощаването само на една асоциация за защита на всяко наименование. Предвид съществуването на Асоциация за защита на наименованието „Limone di Sorrento“, призната по реда на гореупоменатия закон, посочването на други „асоциации“ на етикета би било неправилно от гледна точка на националното законодателство.

| — | И накрая, отново в член 7 е коригиран текстът „Limoni“, който фигурира в графичното изображение на логото на наименованието и в неговото описание, като е посочен точният текст, регистриран с Регламент (ЕО) No 2446/2000 от 6 ноември 2000 г. — „Limone“. В случая става въпрос за поправка на фактическа грешка, тъй като в същата продуктова спецификация се упоменава „Limoni di Sorrento“ единствено в описанието на логото, докато в останалата част от текста съвсем правилно се упоменава „Limone di Sorrento“. |
| --- | --- |

—

И накрая, отново в член 7 е коригиран текстът „Limoni“, който фигурира в графичното изображение на логото на наименованието и в неговото описание, като е посочен точният текст, регистриран с Регламент (ЕО) No 2446/2000 от 6 ноември 2000 г. — „Limone“. В случая става въпрос за поправка на фактическа грешка, тъй като в същата продуктова спецификация се упоменава „Limoni di Sorrento“ единствено в описанието на логото, докато в останалата част от текста съвсем правилно се упоменава „Limone di Sorrento“.

3.4.   Национални изисквания:

| — | Заличени са две изречения, съответно във втората и петата алинея на член 4 от действащата спецификация, с които на практика се предоставя на Региона правото да внася изменения в продуктовата спецификация. |
| --- | --- |

—

Заличени са две изречения, съответно във втората и петата алинея на член 4 от действащата спецификация, с които на практика се предоставя на Региона правото да внася изменения в продуктовата спецификация.

По-конкретно във втората алинея на член 4 е заличено изречението, с което на регионалните технически органи се дава правото да допускат различна форма на отглеждане на „Limone di Sorrento“ в сравнение с предвидената в спецификацията.

В петата алинея на същия член е заличено изречението, с което се дава правото на регион Кампания, съобразно динамиката на климатичните условия, да променя датите за беритба на лимони.

Заличаването на упоменатите две изречения от действащата спецификация се наложи поради неуместното предоставяне на правото за внасяне на изменения в спецификацията на Региона, а не на Европейската комисия.

| — | Направени са промени в първия параграф на член 5 и е заличен вторият параграф на същия член. На практика и двата параграфа неправилно дават на регион Кампания правомощия, които са присъщи на контролния орган. Поради това в първия параграф на член 5 е заменена фразата „регистър, който се въвежда, води и актуализира от регион Кампания, пряко ... настоящия член“ със следната фраза: „списък, воден от контролния орган“, какъвто в конкретния случай е IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Направени са промени в първия параграф на член 5 и е заличен вторият параграф на същия член. На практика и двата параграфа неправилно дават на регион Кампания правомощия, които са присъщи на контролния орган. Поради това в първия параграф на член 5 е заменена фразата „регистър, който се въвежда, води и актуализира от регион Кампания, пряко ... настоящия член“ със следната фраза: „списък, воден от контролния орган“, какъвто в конкретния случай е IS.ME.CERT.

Замяната в третия параграф на същия член и в точка 4) на член 7 на термина „регистър“ с термина „списък“ отговаря на логиката на направеното по-горе уточнение.

3.5.   Други:

| — | И накрая, заличава се член 8 от действащата спецификация, който предвижда санкции „съгласно закона“ в случай на присвояване на продукта. Този член се заличава, тъй като е напълно излишен. Безспорно е, че лицата, които извършват измама, се наказват съгласно закона. В конкретния случай законодателно постановление No 297/2004 определя „Разпоредби относно санкциите по прилагането на Регламент (ЕИО) No 2081/92“, понастоящем Регламент (ЕО) No 510/2006. |
| --- | --- |

—

И накрая, заличава се член 8 от действащата спецификация, който предвижда санкции „съгласно закона“ в случай на присвояване на продукта. Този член се заличава, тъй като е напълно излишен. Безспорно е, че лицата, които извършват измама, се наказват съгласно закона. В конкретния случай законодателно постановление No 297/2004 определя „Разпоредби относно санкциите по прилагането на Регламент (ЕИО) No 2081/92“, понастоящем Регламент (ЕО) No 510/2006.

Изменението на спецификацията е предложено от Асоциацията за защита на ЗГУ „Limone di Sorrento“ със седалище Vico Equense 80069 (NA) — Via Domenico Caccioppoli 25, която е изразител на законни интереси в качеството си на призната асоциация съгласно Закон No 525/1999, тъй като е учредена от производители на ЗГУ „Limone di Sorrento“, подлежащи на редовни проверки от страна на контролния орган.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„LIMONE DI SORRENTO“

ЕО No: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Limone di Sorrento“

2.   Държава-членка или трета държава:

Италия

3.   Описание на земеделския или хранителния продукт:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6. | Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени. |
| --- | --- |

Клас 1.6.

Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени.

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

При пускане на пазара за консумация ЗГУ „Limone di Sorrento“ има симетрична елипсовидна форма с леко изпъкнал пръстен и средна основна част.

Размерите на плода са средни, средно-едри, с тегло не по-малко от 85 g. Лимоните с тегло под 85 g, но притежаващи останалите характеристики, посочени в настоящата точка, могат да се използват за преработка.

Дръжката на лимона е със средна дебелина и дължина, здраво свързана към плода; върхът е добре забележим, но липсват апикалната бразда и остатък от близалцето. Сърцевинната ос е кръгла, средна и полуплътна.

Над 50 % от повърхността на кората на ЗГУ „Limone di Sorrento“ е с лимоненожълто оцветяване, характеризира се със средна дебелина (флаведо и албедо); езокарпът (флаведо) е богат на етерични масла и притежава силен аромат; месото на плода е със светложълт цвят и средна консистенция, сокът е със светложълт цвят, в обилно количество (добив не по-малко от 25 %) и с висока киселинност (най-малко 3,5 g/100 ml).

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

—

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да се осъществят в определения географски район:

—

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и пр.:

—

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

ЗГУ „Limone di Sorrento“ следва да се пуска на пазара за консумация в насипно състояние с индивидуално поставени стикери на 80 % от плодовете или да се предлага за продажба в специални твърди опаковки с вместимост от минимум 0,5 kg до максимум 15 kg , изработени от растителен материал, картон или друг материал, подлежащ на рециклиране, стига да е разрешен за употреба от законодателните актове на Общността.

На опаковките, обозначени със ЗГУ, или на етикетите, поставени върху тях, следва да са посочени с ясни и четливи букви с еднакъв размер указанията „Limone di Sorrento“ и „Indicazione geografica protetta“ (или съкращението I.G.P.), както и наименованието, търговската фирма и адреса на предприятието опаковчик или производител и количеството на продукта, което действително се съдържа в опаковката, изразено съгласно действащите разпоредби.

Освен това трябва да фигурира графичният знак на художественото изображение на специфичното и едноименно лого, което се използва в неразделно съчетание със защитеното географско указание. Графичният знак представлява изображение на три лимона с листа — два малки, странично разположени, и един голям. В средата на големия лимон е изобразен изглед от сорентинското крайбрежие до Punta Scutolo. Пейзажът е в цвят зелено Pantone 360 CV, листата са в зелено Pantone 362 CV, двата малки лимона и карето с надписа „Limone di Sorrento“ са в цвят жълто Pantone process yellow, морето е в синьо Pantone 284 CV, надписът „Limone di Sorrento“ е в черно.

Image

В обозначенията на продуктите, получени от преработка на лимона, може да се упоменава географското наименование „Sorrento“, при условие че са спазени следните изисквания:

| — | лимоните, използвани за приготвянето на продукта да са единствено със ЗГУ „Limone di Sorrento“, |
| --- | --- |

—

лимоните, използвани за приготвянето на продукта да са единствено със ЗГУ „Limone di Sorrento“,

| — | точно да е посочено тегловото съотношение между количеството използвани лимони със ЗГУ „Limone di Sorrento“ и количеството на получения продукт, |
| --- | --- |

—

точно да е посочено тегловото съотношение между количеството използвани лимони със ЗГУ „Limone di Sorrento“ и количеството на получения продукт,

| — | приготвянето и/или преработката на лимоните да се осъществява единствено на територията на общините, посочени в точка 4, |
| --- | --- |

—

приготвянето и/или преработката на лимоните да се осъществява единствено на територията на общините, посочени в точка 4,

| — | да се докаже използването на ЗГУ „Limone di Sorrento“ чрез изискване и съхранение на разписки за закупуване от производители, регистрирани в съответния списък, както и чрез завеждането им в официалната документация. |
| --- | --- |

—

да се докаже използването на ЗГУ „Limone di Sorrento“ чрез изискване и съхранение на разписки за закупуване от производители, регистрирани в съответния списък, както и чрез завеждането им в официалната документация.

Забранява се добавянето към защитеното географско указание „Limone di Sorrento“ на какъвто и да е вид качествени определения, освен изрично предвидените, включително: „tipo“ (типичен), „gusto“ (с вкус), „uso“ (традиционен), „selezionato“ (селекциониран), „scelto“ (избран) и други подобни.

Разрешено е обаче използването на указания с позоваване на стопанства, имена, търговски фирми или частни марки, които нямат рекламен характер и не въвеждат купувача в заблуда.

Тези указания може да са отразени на етикета, като височината и широчината на буквите не трябва да надвишават 1/2 от размера на буквите, с които се изписва защитеното географско указание.

4.   Кратко определение на географския район:

Районът за отглеждане на ЗГУ „Limone di Sorrento“ е разположен в рамките на общините: Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri и Anacapri.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфични характеристики на географския район:

Сорентинският полуостров представлява тясна ивица земя, която се простира навътре в Тиренско море и разделя заливите на Неапол и Салерно. На изток се издига масивът на Monte Faito и Sant’Angelo, а в средата се намира планински хребет с няколко по-високи образувания като Monte Comune и Monte Vico Alvano.

От геоложка гледна точка варовиковата основа се редува с пачки от сив сорентински туф, които заемат така наречената Piano di Sorrento, тоест равнинната област, която се простира от Meta до Sorrento; на някои места (като Massa Lubrense и Sorrento) се среща и пясъчник. Горният слой е съставен предимно от редуващи се пластове от пирокластични материали (андосоли); наличието на пачки от лапилни туфи гарантира добър дренаж на терените.

Вулканичният характер на почвите осигурява добър катионен обмен и наличие на минерални елементи, като калий, калций и силиций, което от своя страна е полезно за високото качество на земеделската продукция, тъй като благоприятства образуването на високи количества захари.

От климатична гледна точка районът се характеризира с добро количество на валежите (около 800 mm/годишно), като разпределението им е предимно през есента и пролетта. Районът не е сух и позволява отглеждането на цитрусови култури с ограничени напоителни мероприятия.

Минималните зимни температури рядко падат под нулата, докато през летния сезон морските бризове смекчават температурите и ги поддържат под 30 °C.

5.2.   Специфични характеристики на продукта:

„Limone di Sorrento“ има силно проявена ремонтантност: на практика се установяват до пет основни цъфтежни вълни; освен това се характеризира с изразен полиморфизъм.

Плодовете са много разнообразни по форма, размери, дебелина на кората, тънкост на епикарпа и брой на семената. Тази хетерогенност се обуславя не само от различния период на цъфтеж, а и от клоново разнообразие и от специфичните почвено-климатични условия в района на отглеждане.

Все пак тези елементи не променят типичните органолептични (сензорни) качества и реологични свойства на „Limone di Sorrento“. Продуктът се характеризира с балансирано съотношение на разтворими захари и органични (лимонена и ябълкова) киселини. Богатите на калий почви и увеличената му абсорбция от растенията определят високото съдържание на ценни етерични масла в етерично-маслените жлези на кората.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Несъмнена е известността, с която от векове се ползва „Limone di Sorrento“ не само в района на производство, но и в останалата част от територията на Италия и в чужбина, тъй като този продукт е неразделна част от културното и историческо богатство на нашата страна, както и характерен елемент от пейзажа на Сорентинския полуостров с типичните защитни перголни конструкции.

От древни времена цитрусовите култури присъстват на Сорентинския полуостров; две ясно видими и красиви лимонови растения, изобразени на античните римски мозайки от „Casa del frutteto“ в археологичния комплекс на Помпей и датиращи от 79 г. пр.н.е., имат сортова прилика със сорентинския лимон, отглеждан понастоящем в района на Соренто. Запазените на Сорентинския полуостров акварели (гваш) от 18-ти век изобразяват лимони и портокали, както и орехови и маслинови дървета и лози; през същия период на практика започва износът на лимони по море и към отвъдокеанските страни.

Интензивното развитие на културата започва през 19-ти век с използването на сорентинските перголи — защитна конструкция, разпространена единствено в този район.

През 19-ти век лимоните от Соренто, в каси от тополово дърво, се изнасят в Европа и Америка (за което свидетелства обемната търговска и транспортна документация от този период) и стават източник на забогатяване, което от своя страна дава възможност за сериозни инвестиции в развитието на туристическия сектор.

Класическата сорентинска „градина“, в която се отглеждат сорентински лимони и портокали, се свързва през този период с изображението на град Соренто и на неговите туристически забележителности. Още през 18-ти век, в годините на „grand tour“, Гьоте по време на своето пътуване споменава и възхвалява Соренто, като го нарича „земята, където лимоните цъфтят“.

Като доказателство за ценните и специфични качества на този плод трябва да се упомене, че пазарната цена на „Limone di Sorrento“ винаги е била много по-висока в сравнение с цената на лимоните от други производствени райони. Освен това, благодарение на изключителните ароматични качества на кората, сорентинският лимон е в основата на производството на традиционния ликьор „limoncello“, приготвен от този плод.

Специфичното качество на ЗГУ „Limone di Sorrento“ се дължи на съчетанието между почвено-климатичните особености на района, използването на специални перголни конструкции или високостеблени растения за защита на дръвчетата, както и на клоновата селекция, осъществявана в продължение на векове от местните земеделци. В резултат от това се получава плод с високо съдържание на етерични масла в кората; сокът е с балансирано съотношение на киселини и захари, което е определящо за специфичните органолептични свойства, позволяващи консумацията му без добавяне на захар.

Технологията на отглеждане и ремонтантността са определящи за гарантирането на тези изключителни качества през целия беритбен период.

Препратка към публикуваната спецификация:

Настоящата администрация е започнала националната процедура за възражение на предложението за изменение на защитеното географско указание „Limone di Sorrento“ с публикация в Държавен вестник на Република Италия No 81 от 6 април 2007 г.

Справка с консолидирания текст на производствената спецификация може да бъде направена:

| — | на следния адрес: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  или |
| --- | --- |

—

на следния адрес: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

или

| — | като се отвори директно началната страница на уебсайта на министерството (http://www.politicheagricole.it) и се кликне върху „Prodotti di Qualità“ (отляво на екрана) и след това върху „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

като се отвори директно началната страница на уебсайта на министерството (http://www.politicheagricole.it) и се кликне върху „Prodotti di Qualità“ (отляво на екрана) и след това върху „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  OB L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---