# Eiropas Savienības C 114E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.114.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 114E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 4. maijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.114.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 114E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 4. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Padome |
| 2010/C 114E/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiemPieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumusPieņemta Padomē 2010. gada 1. martā (
  1
  ) | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

2010/C 114E/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiemPieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumusPieņemta Padomē 2010. gada 1. martā (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 114/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 2/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem

Pieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 114 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā un Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijā dzelzceļa iekšējā tirgus izveide, īpaši attiecībā uz preču transportu, ir būtisks elements ceļā uz ilgtspējīgas mobilitātes sasniegšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā un Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijā dzelzceļa iekšējā tirgus izveide, īpaši attiecībā uz preču transportu, ir būtisks elements ceļā uz ilgtspējīgas mobilitātes sasniegšanu.

| (2) | Padomes Direktīva 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK (2001. gada 26. februāris) par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu (5) ir bijuši nozīmīgi soļi iekšējā dzelzceļa tirgus izveidē. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīva 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK (2001. gada 26. februāris) par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu (5) ir bijuši nozīmīgi soļi iekšējā dzelzceļa tirgus izveidē.

| (3) | Lai starptautiskie un iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi, kas kopš 2007. gada 1. janvāra ir atvērti konkurencei, spētu konkurēt ar citiem transporta veidiem, tiem jābūt pieejamai kvalitatīvai un pietiekami finansētai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, tādai, kura ļauj sniegt labus preču transporta pakalpojumus komercātruma un kustības grafika ziņā, un uzticamai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, nodrošinot, ka sniegtais pakalpojums patiesi atbilst līgumsaistībām ar dzelzceļa operatoriem. |
| --- | --- |

(3)

Lai starptautiskie un iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi, kas kopš 2007. gada 1. janvāra ir atvērti konkurencei, spētu konkurēt ar citiem transporta veidiem, tiem jābūt pieejamai kvalitatīvai un pietiekami finansētai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, tādai, kura ļauj sniegt labus preču transporta pakalpojumus komercātruma un kustības grafika ziņā, un uzticamai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, nodrošinot, ka sniegtais pakalpojums patiesi atbilst līgumsaistībām ar dzelzceļa operatoriem.

| (4) | Dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus atvēršana ir ļāvusi jauniem operatoriem sākt darbību dzelzceļa tīklā. Lai optimizētu tīkla lietošanu un nodrošinātu tā uzticamību, ir lietderīgi noteikt papildu procedūras infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības stiprināšanai saistībā ar starptautisko vilcienu ceļu piešķiršanu kravas vilcieniem. |
| --- | --- |

(4)

Dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus atvēršana ir ļāvusi jauniem operatoriem sākt darbību dzelzceļa tīklā. Lai optimizētu tīkla lietošanu un nodrošinātu tā uzticamību, ir lietderīgi noteikt papildu procedūras infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības stiprināšanai saistībā ar starptautisko vilcienu ceļu piešķiršanu kravas vilcieniem.

| (5) | Padomes 2008. gada 7. un 8. aprīļa sanāksmē secināts, ka jāveicina efektīva infrastruktūras izmantošana un vajadzības gadījumā jāuzlabo dzelzceļa infrastruktūras jauda ar pasākumiem Eiropas un valsts līmenī, jo īpaši ar tiesību aktu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(5)

Padomes 2008. gada 7. un 8. aprīļa sanāksmē secināts, ka jāveicina efektīva infrastruktūras izmantošana un vajadzības gadījumā jāuzlabo dzelzceļa infrastruktūras jauda ar pasākumiem Eiropas un valsts līmenī, jo īpaši ar tiesību aktu pieņemšanu.

| (6) | Šajā kontekstā, izveidojot starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, pa kuru preču vilcieni varēs kursēt labos apstākļos un viegli pāriet no viena iekšzemes tīkla uz citu, varētu uzlabot infrastruktūras izmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Šajā kontekstā, izveidojot starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, pa kuru preču vilcieni varēs kursēt labos apstākļos un viegli pāriet no viena iekšzemes tīkla uz citu, varētu uzlabot infrastruktūras izmantošanas nosacījumus.

| (7) | Lai izveidotu starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, jau uzsāktās ierosmes dzelzceļa infrastruktūras jomā liecina, ka vispiemērotākā metode ir starptautisku koridoru izveide, kas nodrošina konkrētu vajadzību apmierināšanu vienā vai vairākos skaidri definētos kravu pārvadājumu tirgus segmentos. |
| --- | --- |

(7)

Lai izveidotu starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, jau uzsāktās ierosmes dzelzceļa infrastruktūras jomā liecina, ka vispiemērotākā metode ir starptautisku koridoru izveide, kas nodrošina konkrētu vajadzību apmierināšanu vienā vai vairākos skaidri definētos kravu pārvadājumu tirgus segmentos.

| (8) | Šī regula nedrīkstētu skart Direktīvā 91/440/EEK un Direktīvā 2001/14/EK noteiktās infrastruktūras pārvaldītāju tiesības un pienākumus, un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minēto jaudas iedalīšanas iestāžu tiesības un pienākumus. Minētie tiesību akti paliek spēkā, arī noteikumi, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridoriem, it īpaši attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītāju tiesībām atteikt vai pieņemt tādu juridisku personu pieteikumus par jaudas piešķiršanu, kas nav dzelzceļa uzņēmumi. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula nedrīkstētu skart Direktīvā 91/440/EEK un Direktīvā 2001/14/EK noteiktās infrastruktūras pārvaldītāju tiesības un pienākumus, un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minēto jaudas iedalīšanas iestāžu tiesības un pienākumus. Minētie tiesību akti paliek spēkā, arī noteikumi, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridoriem, it īpaši attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītāju tiesībām atteikt vai pieņemt tādu juridisku personu pieteikumus par jaudas piešķiršanu, kas nav dzelzceļa uzņēmumi.

| (9) | Starptautiski dzelzceļa koridori Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) koridoriem. Tādēļ šie tīkli ir jāattīsta koordinēti un jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu starptautisko dzelzceļa koridoru integrāciju esošajos TEN-T un ERTMS koridoros. Turklāt Savienības līmenī būtu jānosaka saskaņoti noteikumi par šādiem kravu pārvadājumu koridoriem. Vajadzības gadījumā šādu koridoru izveide būtu finansiāli jāatbalsta saistībā ar TEN-T, pētījumu un Marco Polo programmām, kā arī citiem Savienības politikas virzieniem un fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu vai Kohēzijas fondu. |
| --- | --- |

(9)

Starptautiski dzelzceļa koridori Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) koridoriem. Tādēļ šie tīkli ir jāattīsta koordinēti un jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu starptautisko dzelzceļa koridoru integrāciju esošajos TEN-T un ERTMS koridoros. Turklāt Savienības līmenī būtu jānosaka saskaņoti noteikumi par šādiem kravu pārvadājumu koridoriem. Vajadzības gadījumā šādu koridoru izveide būtu finansiāli jāatbalsta saistībā ar TEN-T, pētījumu un Marco Polo programmām, kā arī citiem Savienības politikas virzieniem un fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu vai Kohēzijas fondu.

| (10) | Kravu pārvadājumu koridorā būtu jānodrošina pienācīga koordinācija starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, jānodrošina pietiekama prioritāte dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei, jāizveido efektīva un adekvāta sasaiste ar citiem transporta veidiem un jāizstrādā nosacījumi, kas veicina konkurences attīstību starp dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(10)

Kravu pārvadājumu koridorā būtu jānodrošina pienācīga koordinācija starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, jānodrošina pietiekama prioritāte dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei, jāizveido efektīva un adekvāta sasaiste ar citiem transporta veidiem un jāizstrādā nosacījumi, kas veicina konkurences attīstību starp dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| (11) | Papildus kravu pārvadājumu koridoriem, kas izveidoti saskaņā ar 3. pantu, Savienības līmenī būtu jāizskata un jāapstiprina papildu kravu pārvadājumu koridoru izveide saskaņā ar skaidri definētām pārredzamām procedūrām un kritērijiem, kas atstāj dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, lai tie varētu ņemt vērā esošas ierosmes par īpašiem koridoriem, piemēram, ERTMS, RailNetEurope (“RNE”) un TEN-T, un pieņemt savām konkrētām vajadzībām atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Papildus kravu pārvadājumu koridoriem, kas izveidoti saskaņā ar 3. pantu, Savienības līmenī būtu jāizskata un jāapstiprina papildu kravu pārvadājumu koridoru izveide saskaņā ar skaidri definētām pārredzamām procedūrām un kritērijiem, kas atstāj dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, lai tie varētu ņemt vērā esošas ierosmes par īpašiem koridoriem, piemēram, ERTMS, RailNetEurope (“RNE”) un TEN-T, un pieņemt savām konkrētām vajadzībām atbilstīgus pasākumus.

| (12) | Lai veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, katram kravu pārvadājumu koridoram vajadzētu izveidot atbilstošu pārvaldes struktūru, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no dublēšanās ar jau esošām pārvaldes struktūrām. |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, katram kravu pārvadājumu koridoram vajadzētu izveidot atbilstošu pārvaldes struktūru, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no dublēšanās ar jau esošām pārvaldes struktūrām.

| (13) | Lai apmierinātu tirgus prasības, kravu pārvadājumu koridora izveides nosacījumi būtu jāizklāsta īstenošanas plānā, kurā būtu jānorāda kravu pārvadājumu darbības uzlabošanai veicamie pasākumi un to veikšanas termiņi. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka kravu pārvadājumu koridora izveidei paredzētās vai jau veiktās darbības atbilst visu kravu pārvadājumu koridora lietotāju vajadzībām vai vēlmēm, ar pretendentiem, kuri, iespējams, lietos attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru, ir regulāri jāapspriežas saskaņā ar valdes noteiktām procedūrām. |
| --- | --- |

(13)

Lai apmierinātu tirgus prasības, kravu pārvadājumu koridora izveides nosacījumi būtu jāizklāsta īstenošanas plānā, kurā būtu jānorāda kravu pārvadājumu darbības uzlabošanai veicamie pasākumi un to veikšanas termiņi. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka kravu pārvadājumu koridora izveidei paredzētās vai jau veiktās darbības atbilst visu kravu pārvadājumu koridora lietotāju vajadzībām vai vēlmēm, ar pretendentiem, kuri, iespējams, lietos attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru, ir regulāri jāapspriežas saskaņā ar valdes noteiktām procedūrām.

| (14) | Būtu jāapsver arī multimodālu transportsistēmu termināļu izveide, kuri ir vajadzīgi, veidojot dzelzceļa kravu pārvadājumu koridorus Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jāapsver arī multimodālu transportsistēmu termināļu izveide, kuri ir vajadzīgi, veidojot dzelzceļa kravu pārvadājumu koridorus Savienībā.

| (15) | Lai nodrošinātu infrastruktūras jaudu saskanību un nepārtrauktību visā kravu pārvadājumu koridora garumā, ieguldījumi kravu pārvadājumu koridorā būtu jākoordinē starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem un jāplāno atbilstoši kravu pārvadājumu koridora vajadzībām. Būtu jāpublicē investīciju programma, lai nodrošinātu informāciju tiem pretendentiem, kas varētu darboties attiecīgajā koridorā. Būtu jāietver darbību projekti ar mērķi attīstīt savstarpēji izmantojamas sistēmas un palielināt vilcienu jaudu. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu infrastruktūras jaudu saskanību un nepārtrauktību visā kravu pārvadājumu koridora garumā, ieguldījumi kravu pārvadājumu koridorā būtu jākoordinē starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem un jāplāno atbilstoši kravu pārvadājumu koridora vajadzībām. Būtu jāpublicē investīciju programma, lai nodrošinātu informāciju tiem pretendentiem, kas varētu darboties attiecīgajā koridorā. Būtu jāietver darbību projekti ar mērķi attīstīt savstarpēji izmantojamas sistēmas un palielināt vilcienu jaudu.

| (16) | To pašu iemeslu dēļ attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru līmenī būtu jākoordinē visi ar infrastruktūru un tās iekārtām saistīti darbi, kas varētu ierobežot pieejamās kravu pārvadājumu koridora jaudas, un jaunākā informācija par tiem regulāri jāpublicē. |
| --- | --- |

(16)

To pašu iemeslu dēļ attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru līmenī būtu jākoordinē visi ar infrastruktūru un tās iekārtām saistīti darbi, kas varētu ierobežot pieejamās kravu pārvadājumu koridora jaudas, un jaunākā informācija par tiem regulāri jāpublicē.

| (17) | Lai atvieglinātu infrastruktūras jaudas pieprasījumu procedūru starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu jomā, katrā kravu pārvadājumu koridorā jānozīmē vai jāizveido vienas pieturas aģentūra. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās ierosmes, jo īpaši tās, kuras veic RNE, kas ir infrastruktūras pārvaldītāju koordinācijas struktūra un sniedz vairākus pakalpojumus starptautisko kravu pārvadājumu operatoriem. |
| --- | --- |

(17)

Lai atvieglinātu infrastruktūras jaudas pieprasījumu procedūru starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu jomā, katrā kravu pārvadājumu koridorā jānozīmē vai jāizveido vienas pieturas aģentūra. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās ierosmes, jo īpaši tās, kuras veic RNE, kas ir infrastruktūras pārvaldītāju koordinācijas struktūra un sniedz vairākus pakalpojumus starptautisko kravu pārvadājumu operatoriem.

| (18) | Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībā būtu arī jāiekļauj procedūras, lai piešķirtu infrastruktūras jaudu starptautiskiem kravas vilcieniem, kas kursē šādos koridoros. Šajās procedūrās būtu jāņem vērā arī citiem transporta veidiem, tostarp pasažieru transportam, vajadzīgās jaudas. |
| --- | --- |

(18)

Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībā būtu arī jāiekļauj procedūras, lai piešķirtu infrastruktūras jaudu starptautiskiem kravas vilcieniem, kas kursē šādos koridoros. Šajās procedūrās būtu jāņem vērā arī citiem transporta veidiem, tostarp pasažieru transportam, vajadzīgās jaudas.

| (19) | Lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantojumu, jākoordinē šīs infrastruktūras un kravu pārvadājumu koridorā esošo stratēģisko termināļu darbība. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantojumu, jākoordinē šīs infrastruktūras un kravu pārvadājumu koridorā esošo stratēģisko termināļu darbība.

| (20) | Prioritātes noteikumi var arī nozīmēt prioritātes mērķus, atkarībā no situācijas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(20)

Prioritātes noteikumi var arī nozīmēt prioritātes mērķus, atkarībā no situācijas attiecīgajā dalībvalstī.

| (21) | Traucējumu gadījumos kravas vilcieniem, kas kursē kravas pārvadājumu koridorā, iespēju robežās būtu jānodrošina atbilstība grafikam, ņemot vērā visu transporta veidu vajadzības. |
| --- | --- |

(21)

Traucējumu gadījumos kravas vilcieniem, kas kursē kravas pārvadājumu koridorā, iespēju robežās būtu jānodrošina atbilstība grafikam, ņemot vērā visu transporta veidu vajadzības.

| (22) | Lai objektīvi novērtētu ieguvumus, ko sniedz uz kravu pārvadājumu koridora izveidi vērsti pasākumi, būtu jāpārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte visā kravu pārvadājumu koridora garumā un regulāri jāpublisko kvalitātes ziņojumi. Kvalitātes novērtējumā būtu jāiekļauj kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātības aptauju rezultāti. |
| --- | --- |

(22)

Lai objektīvi novērtētu ieguvumus, ko sniedz uz kravu pārvadājumu koridora izveidi vērsti pasākumi, būtu jāpārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte visā kravu pārvadājumu koridora garumā un regulāri jāpublisko kvalitātes ziņojumi. Kvalitātes novērtējumā būtu jāiekļauj kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātības aptauju rezultāti.

| (23) | Lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem, ir jānodrošina pienācīga koordinācija starp dzelzceļa satiksmes kontroles iestādēm, kuras atrodas dažādos kravu pārvadājumu koridora tīklos. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem, ir jānodrošina pienācīga koordinācija starp dzelzceļa satiksmes kontroles iestādēm, kuras atrodas dažādos kravu pārvadājumu koridora tīklos.

| (24) | Lai atvieglinātu piekļuvi informācijai par visu galveno infrastruktūru izmantojumu kravu pārvadājumu koridorā un lai nodrošinātu piekļuvi šim koridoram bez jebkādas diskriminācijas, valdei būtu jāsagatavo pārskats, kurā apkopota visa šī informācija, tas regulāri jāatjaunina un jāpublisko. |
| --- | --- |

(24)

Lai atvieglinātu piekļuvi informācijai par visu galveno infrastruktūru izmantojumu kravu pārvadājumu koridorā un lai nodrošinātu piekļuvi šim koridoram bez jebkādas diskriminācijas, valdei būtu jāsagatavo pārskats, kurā apkopota visa šī informācija, tas regulāri jāatjaunina un jāpublisko.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no kravu pārvadājumu koridoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi tā mēroga vai iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no kravu pārvadājumu koridoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi tā mēroga vai iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (26) | Attiecībā uz ieguldījumu koordināciju un jaudas un satiksmes pārvaldību būtu jāievieš vienlīdzīgi noteikumi, kas balstās uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, kuriem starptautiskajā dzelzceļa koridorā jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi kravu pārvadājumu operatoriem. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz ieguldījumu koordināciju un jaudas un satiksmes pārvaldību būtu jāievieš vienlīdzīgi noteikumi, kas balstās uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, kuriem starptautiskajā dzelzceļa koridorā jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi kravu pārvadājumu operatoriem.

| (27) | Tā kā starptautiskiem vilcieniem ir jākursē maršrutos, kas ietver vairākus koridorus, kā definēts šajā regulā, vairāku koridoru infrastruktūras pārvaldītāji var arī saskaņot savas darbības, lai traucējumu gadījumā attiecīgos koridoros nodrošinātu jaudu pieejamību, netraucētu satiksmi un saskaņotu prioritātes noteikumu piemērošanu dažādiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā starptautiskiem vilcieniem ir jākursē maršrutos, kas ietver vairākus koridorus, kā definēts šajā regulā, vairāku koridoru infrastruktūras pārvaldītāji var arī saskaņot savas darbības, lai traucējumu gadījumā attiecīgos koridoros nodrošinātu jaudu pieejamību, netraucētu satiksmi un saskaņotu prioritātes noteikumu piemērošanu dažādiem transporta veidiem.

| (28) | Šīs regulas īstenošanai veicamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(28)

Šīs regulas īstenošanai veicamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (29) | Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II pielikuma pielāgošanu. Ir īpaši būtiski, ka Komisija savā sagatavošanas darbā apspriežas ar ekspertiem saskaņā ar savu apņemšanos, kas izteikta 2009. gada 9. decembra Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošanu, |
| --- | --- |

(29)

Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II pielikuma pielāgošanu. Ir īpaši būtiski, ka Komisija savā sagatavošanas darbā apspriežas ar ekspertiem saskaņā ar savu apņemšanos, kas izteikta 2009. gada 9. decembra Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā izklāstīti noteikumi, lai izveidotu un organizētu starptautiskus dzelzceļu koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Tajā ir izklāstīti kravu pārvadājumu koridoru atlases, organizācijas un pārvaldības noteikumi.

2.   Šo regulu piemēro dzelzceļa infrastruktūras pārvaldībai un izmantošanai kravu pārvadājumu koridoros.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā ir spēkā definīcijas, kas noteiktas Direktīvas 2001/14/EK 2. pantā.

2.   Papildus 1. punktā minētajām definīcijām izmanto šādas definīcijas:

| a) | “kravu pārvadājumu koridors” ir visas izraudzītās dzelzceļa līnijas dalībvalstīs un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno kravu pārvadājuma galvenajā maršrutā izvietotos termināļus, arī dzelzceļa infrastruktūra un saistītās iekārtas, šķirotavas un manevrēšanas stacijas, un vajadzības gadījumā – apvedceļi; |
| --- | --- |

a)

“kravu pārvadājumu koridors” ir visas izraudzītās dzelzceļa līnijas dalībvalstīs un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno kravu pārvadājuma galvenajā maršrutā izvietotos termināļus, arī dzelzceļa infrastruktūra un saistītās iekārtas, šķirotavas un manevrēšanas stacijas, un vajadzības gadījumā – apvedceļi;

| b) | “īstenošanas plāns” ir dokuments, kurā izklāstīta līdzekļi un stratēģija, ko attiecīgās iesaistītās personas plāno izmantot, lai noteiktā laika posmā veiktu vajadzīgus un pietiekamus pasākumus kravu pārvadājumu koridora izveidei; |
| --- | --- |

b)

“īstenošanas plāns” ir dokuments, kurā izklāstīta līdzekļi un stratēģija, ko attiecīgās iesaistītās personas plāno izmantot, lai noteiktā laika posmā veiktu vajadzīgus un pietiekamus pasākumus kravu pārvadājumu koridora izveidei;

| c) | “terminālis” ir iekārta, kas atrodas jebkur kravu pārvadājumu koridorā un ir īpaši pielāgota, lai varētu veikt preču iekraušanu kravas vilcienos un/vai izkraušanu no tiem un varētu savienot dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus ar sauszemes, jūras, iekšzemes ūdeņu un gaisa transporta pakalpojumiem, vai lai varētu veikt preču vilcienu manevrus vai to sastāva pārkārtošanu; kā arī lai vajadzības gadījumā varētu veikt robežšķērsošanas procedūras uz Eiropas trešo valstu robežām. |
| --- | --- |

c)

“terminālis” ir iekārta, kas atrodas jebkur kravu pārvadājumu koridorā un ir īpaši pielāgota, lai varētu veikt preču iekraušanu kravas vilcienos un/vai izkraušanu no tiem un varētu savienot dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus ar sauszemes, jūras, iekšzemes ūdeņu un gaisa transporta pakalpojumiem, vai lai varētu veikt preču vilcienu manevrus vai to sastāva pārkārtošanu; kā arī lai vajadzības gadījumā varētu veikt robežšķērsošanas procedūras uz Eiropas trešo valstu robežām.

II   NODAĻA

STARPTAUTISKO DZELZCEĻA KORIDORU KONKURĒTSPĒJĪGIEM KRAVU PĀRVADĀJUMIEM IZRAUDZĪŠANĀS UN PĀRVALDĪBA

3. pants

Sākotnējo kravu pārvadājumu koridoru izraudzīšanās

1.   Regulas I pielikumā minētās dalībvalstis līdz ... (7) izveido kravu pārvadājumu koridorus minētajā pielikumā izklāstītajos galvenajos maršrutos. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par kravu pārvadājumu koridoru izveidi.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kravu pārvadājumu koridorus galvenajā maršrutā, kas izklāstīts I pielikuma 3., 5. un 8. punktā, izveido līdz ... (8).

4. pants

Citu kravu pārvadājumu koridoru atlase

1.   Katra dalībvalsts, kurai ir dzelzceļa robeža ar citu dalībvalsti, piedalās vismaz viena kravu pārvadājumu koridora izveidē, ja vien šis pienākums jau nav izpildīts saskaņā ar 3. pantu.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis, ja to tām lūgusi kāda dalībvalsts, iesaistās 1. punktā minētā kravu pārvadājumu koridora izveidē vai pastāvoša koridora pagarināšanā, lai dotu iespēju kaimiņu dalībvalstij izpildīt 1. punktā minēto pienākumu.

3.   Neskarot Direktīvas 91/440/EEK 7. pantā noteiktos dalībvalstu pienākumus, ja dalībvalsts uzskata, ka kravu pārvadājumu koridora izveide nebūtu to pretendentu interesēs, kas varētu izmantot kravu pārvadājumu koridoru, vai ka tā izveide nedotu būtiskus sociālus un ekonomiskus ieguvumus, vai radītu nesamērīgu slogu, attiecīgai dalībvalstij nav pienākuma iesaistīties šā panta 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja Komisija pieņem attiecīgu lēmumu saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.   Dalībvalstij nav pienākuma piedalīties 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja tās dzelzceļa tīkla sliežu platums atšķiras no galvenā dzelzceļa tīkla Savienībā.

5.   Lai izpildītu 1. un 2. punktā paredzētos pienākumus, attiecīgās dalībvalstis pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldītājiem un attiecīgiem pretendentiem kopīgi ierosina Komisijai izveidot kravu pārvadājumu koridorus līdz ... (9), ņemot vērā II pielikumā izklāstītos kritērijus.

6.   Komisija izskata 5. punktā minētos kravu pārvadājumu koridora(-u) izveides priekšlikumus un saskaņā ar 19. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo procedūru vēlākais deviņu mēnešu laikā pēc priekšlikuma iesniegšanas pieņem lēmumu par šāda priekšlikuma atbilstību šim pantam.

7.   Attiecīgās dalībvalstis izveido kravu pārvadājumu koridoru vēlākais trīs gadu laikā pēc 6. punktā minētā Komisijas lēmuma pieņemšanas.

8.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II pielikuma pielāgošanu. Sagatavojot šajā punktā minētos deleģētos aktus, Komisija ievēro Direktīvas 2001/14/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (10) noteikumus un jo īpaši ņem vērā plānu par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu, dzelzceļa sistēmas un TEN-T attīstību un sevišķi ERTMS īstenošanu, kā arī kravu pārvadājumu tirgus attīstību, tostarp mijiedarbību ar citiem transporta veidiem.

Šajā punktā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 20., 21. un 22. pantā minēto procedūru.

5. pants

Izmaiņas kravu pārvadājumu koridoros

1.   Regulas 3. un 4. pantā minētajos kravu pārvadājumu koridoros var izdarīt izmaiņas, pamatojoties uz kopīgu attiecīgo dalībvalstu priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldniekiem un attiecīgiem pretendentiem iesniedz Komisijai.

2.   Komisija saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru par priekšlikumu pieņem lēmumu, ņemot vērā II pielikumā izklāstītos kritērijus.

6. pants

Samierināšana

Ja divas vai vairākas attiecīgās dalībvalstis nevar vienoties par kravu pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā un attiecībā uz to teritorijā esošo dzelzceļa infrastruktūru, Komisija pēc vienas attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma apspriežas par šo jautājumu ar 19. pantā minēto komiteju. Komiteja paziņo savu atzinumu attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecīgās dalībvalstis ņem šo atzinumu vērā, lai rastu risinājumu, un, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos, pieņem lēmumu.

7. pants

Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldība

1.   Katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgās dalībvalstis izveido valdi, kas ir atbildīga par vispārēju kravu pārvadājumu koridora mērķu noteikšanu, uzraudzību un 8., 10. un 23. pantā skaidri noteikto pasākumu veikšanu. Valdē ir attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvji.

2.   Katra kravu pārvadājumu koridora attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās par jaudas piešķiršanu atbildīgās iestādes izveido apsaimniekotājvaldi, kas ir atbildīga par pasākumu veikšanu, kuri skaidri norādīti šā panta 6. punktā un šīs regulas 8. un 10. pantā, 12. panta 1. punktā, 13. panta 2., 5. un 6. punktā, 14.a panta 1. punktā, 15. pantā un 16. panta 2. un 3. punktā. Apsaimniekotājvaldē ir infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.

3.   Valde lēmumu pieņem, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvju savstarpēju vienošanos.

4.   Apsaimniekotājvalde pieņem lēmumus, tostarp lēmumus par tās juridisko statusu, resursiem un personālu, pamatojoties uz attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju savstarpēju vienošanos.

5.   Valdes un apsaimniekotājvaldes pienākumi neskar infrastruktūras pārvaldītāju neatkarību, kā paredzēts Direktīvas 91/440/EEK 4. panta 2. punktā.

6.   Apsaimniekotājvalde izveido padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti kravu pārvadājumu koridora termināļu pārvaldītāji un īpašnieki. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuriem apsaimniekotājvaldes priekšlikumiem, kas tieši ietekmē investīcijas termināļos un to pārvaldību. Padomdevēja grupa arī var sniegt atzinumu pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu.

8. pants

Kravu pārvadājumu koridora plāna īstenošanas pasākumi

1.   Apsaimniekotājvalde izstrādā īstenošanas plānu un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Tādā plānā ir:

| a) | kravu pārvadājumu koridora apraksts, tostarp pārslodzes vietas un kravu pārvadājumu koridora izveidei nepieciešamo pasākumu programma; |
| --- | --- |

a)

kravu pārvadājumu koridora apraksts, tostarp pārslodzes vietas un kravu pārvadājumu koridora izveidei nepieciešamo pasākumu programma;

| b) | šā panta 3. punktā minētā transporta un satiksmes pētījuma būtiski elementi; |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punktā minētā transporta un satiksmes pētījuma būtiski elementi;

| c) | kravu pārvadājumu koridora mērķi, jo īpaši attiecībā uz kravu pārvadājumu koridora darbību, kas izteikta kravu pārvadājumu koridora pakalpojumu kvalitātē un infrastruktūras jaudā saskaņā ar 17. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

kravu pārvadājumu koridora mērķi, jo īpaši attiecībā uz kravu pārvadājumu koridora darbību, kas izteikta kravu pārvadājumu koridora pakalpojumu kvalitātē un infrastruktūras jaudā saskaņā ar 17. panta noteikumiem;

| d) | šīs regulas 10. pantā minētais investīciju plāns; un |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 10. pantā minētais investīciju plāns; un

| e) | pasākumi, lai īstenotu 11. līdz 17. panta noteikumus. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, lai īstenotu 11. līdz 17. panta noteikumus.

2.   Apsaimniekotājvalde regulāri pārskata īstenošanas plānu, ņemot vērā tā īstenošanā panākto progresu, kravu pārvadājumu tirgus attīstību kravu pārvadājumu koridorā un darbību, ko vērtē saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem mērķiem.

3.   Apsaimniekotājvalde regulāri veic transporta un satiksmes pētījumus par konstatētajām un gaidāmajām satiksmes tendencēm kravu pārvadājumu koridorā, pievēršoties dažādiem satiksmes veidiem, gan attiecībā uz kravu pārvadājumiem, gan pasažieru pārvadājumiem.

4.   Īstenošanas plānā ņem vērā termināļu attīstību, lai tie atbilstu dzelzceļa pārvadājumu vajadzībām attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā.

9. pants

Apspriešanās ar pretendentiem

Apsaimniekotājvalde ievieš apspriešanās mehānismu, lai nodrošinātu pienācīgu to pretendentu iesaisti, kas varētu izmantot kravu pārvadājumu koridoru. Jo īpaši tā nodrošina, ka ar pretendentiem apspriežas pirms valdei iesniedz 8. pantā minēto īstenošanas plānu.

III   NODAĻA

INVESTĪCIJAS KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORĀ

10. pants

Investīciju plānošana

1.   Apsaimniekotājvalde izstrādā un regulāri pārskata investīciju plānu un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Tādā plānā ir:

| a) | tādu projektu saraksts, kas paredzēti, lai kravu pārvadājumu koridorā paplašinātu, atjaunotu vai pārveidotu dzelzceļa infrastruktūru un saistītās iekārtas, kā arī tam vajadzīgie finanšu līdzekļi un finanšu avoti; |
| --- | --- |

a)

tādu projektu saraksts, kas paredzēti, lai kravu pārvadājumu koridorā paplašinātu, atjaunotu vai pārveidotu dzelzceļa infrastruktūru un saistītās iekārtas, kā arī tam vajadzīgie finanšu līdzekļi un finanšu avoti;

| b) | plāns par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu kravu pārvadājumu koridorā, kas atbilst savstarpējas izmantojamības būtiskajām prasībām un tehniskajām specifikācijām, kuras piemēro dzelzceļa tīkliem, kā definēts Direktīvā 2008/57/EK. Šis ieviešanas plāns ir balstīts uz šādu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīzi; |
| --- | --- |

b)

plāns par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu kravu pārvadājumu koridorā, kas atbilst savstarpējas izmantojamības būtiskajām prasībām un tehniskajām specifikācijām, kuras piemēro dzelzceļa tīkliem, kā definēts Direktīvā 2008/57/EK. Šis ieviešanas plāns ir balstīts uz šādu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīzi;

| c) | plāns par jaudas pārvaldību kravas vilcieniem, kuri var kursēt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā. Šī plāna pamatā var būt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošo vilcienu sastāva atļautā garuma, kravas gabarītu vai ass slodzes palielināšana; un |
| --- | --- |

c)

plāns par jaudas pārvaldību kravas vilcieniem, kuri var kursēt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā. Šī plāna pamatā var būt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošo vilcienu sastāva atļautā garuma, kravas gabarītu vai ass slodzes palielināšana; un

| d) | vajadzības gadījumā – atsauci uz Savienības ieguldījumu, kas paredzēts saskaņā ar Savienības finanšu programmām. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā – atsauci uz Savienības ieguldījumu, kas paredzēts saskaņā ar Savienības finanšu programmām.

2.   Šo pantu piemēro, neskarot dalībvalstu kompetenci plānot un finansēt dzelzceļa infrastruktūru.

11. pants

Darbu saskaņošana

Attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji pienācīgi un atbilstīgi pieņemtam grafikam saskaņo un publicē grafikus visiem infrastruktūras un saistītu iekārtu darbiem, kas varētu ierobežot pieejamo kravu pārvadājuma koridora jaudu.

IV   NODAĻA

KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORA VADĪBA

12. pants

Vienas pieturas aģentūra infrastruktūras jaudas pieteikumiem

1.   Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem izraugās vai izveido kopīgu struktūru un/vai informācijas sistēmu, kas pretendentiem dod iespēju vienā vietā un ar vienu darbību lūgt nodrošināt infrastruktūras jaudu kravas vilcieniem, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu (“vienas pieturas aģentūra”).

2.   Vienas pieturas aģentūra arī sniedz pamatinformāciju par infrastruktūras jaudas piešķīrumiem, tostarp 16. pantā minēto informāciju.

3.   Vienas pieturas aģentūra nekavējoties pārsūta visus infrastruktūras jaudas pieteikumus kompetentajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un, attiecīgā gadījumā, par jaudas iedalīšanu atbildīgām iestādēm, kas minētas 14. panta 2. punktā Direktīvā 2001/14/EK, kuras par šo pieteikumu pieņem lēmumu saskaņā ar minētās direktīvas 13. pantu un III nodaļu.

4.   Vienas pieturas aģentūras darbība ir pārredzama, tā darbojas bez diskriminācijas. Šīs darbības kontrolē regulatīvās iestādes saskaņā ar 18. pantu.

13. pants

Kravas vilcieniem piešķirtā jauda

1.   Dalībvalstis sadarbojas, lai kravu pārvadājumu koridorā noteiktu infrastruktūras jaudas piešķiršanas sistēmu saskaņā ar to kompetencēm, kas izklāstītas Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 1. punktā.

2.   Apsaimniekotājvalde izvērtē vajadzību pēc jaudas, ko paredzēts iedalīt kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem kravas vilcieniem, ņemot vērā šīs regulas 8. panta 3. punktā minēto transporta un satiksmes pētījumu, pieprasījumus iedalīt infrastruktūras jaudas, kas attiecas uz iepriekšējiem un pašreizējiem kustības grafikiem, un pamata vienošanās.

3.   Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem izvērtējumiem, kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji kopīgi definē un organizē iepriekš sagatavotus starptautiskos vilcienu ceļus, pa kuriem kursē kravas vilcieni, saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 15. pantā minēto procedūru un atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc jaudas. Informāciju par šiem iepriekš sagatavotiem ceļiem publicē vēlākais trīs mēnešus pirms galīgā datuma, kurā saņem Direktīvas 2001/14/EK III pielikumā minētos infrastruktūras jaudas pieprasījumus. Vairāku kravu pārvadājumu koridoru infrastruktūras pārvaldītāji vajadzības gadījumā var koordinēt starptautiskus iepriekš sagatavotus vilcienu ceļus, piedāvājot jaudu attiecīgajos transporta koridoros.

4.   Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji šos iepriekš sagatavotos ceļus pirmkārt iedala kravas vilcieniem, kas šķērso vismaz vienu robežu.

5.   Infrastruktūras pārvaldītāji, ja tas ir pamatots ar tirgus vajadzībām un šā panta 2. punktā minēto izvērtējumu, kopīgi definē rezerves jaudu, kas vajadzīga attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem starptautiskiem kravas vilcieniem, atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc infrastruktūras jaudas, un šo jaudas rezervi saglabā galīgajā kustības grafikā, lai dotu iespēju ātri un pienācīgi reaģēt uz ad hoc jaudas pieprasījumiem, kā minēts Direktīvas 2001/14/EK 23. pantā. Minēto rezerves jaudu saglabā līdz tās grafikā paredzētajam termiņam, kā to nolēmusi apsaimniekotājvalde. Tāds termiņš nepārsniedz 90 dienas.

Rezerves jaudu nosaka, pamatojoties uz 2. punktā minēto izvērtējumu. Rezerves jaudu dara pieejamu tikai tad, ja pastāv reāla tirgus vajadzība.

6.   Apsaimniekotājvalde sekmē, lai tiktu koordinētas prioritātes attiecībā uz infrastruktūras jaudu piešķiršanu kravu pārvadājumu koridorā.

7.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, kravu pārvadājumam iedalīto vilcienu ceļu saskaņā ar šo pantu nedrīkst atcelt mazāk kā vienu mēnesi pirms attiecīgā kustības grafikā paredzētā kustības laika, ja vien attiecīgais pretendents nedod savu piekrišanu tādai atcelšanai. Tādos gadījumos attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs cenšas pretendentam ieteikt līdzvērtīgas kvalitātes un drošuma vilciena ceļu, kuru pretendents ir tiesīgs pieņemt vai noraidīt. Šis noteikums neskar jebkādas tiesības, kuras pretendentam varētu būt saskaņā ar līgumu, kas minēts Direktīvas 2001/14/EK 19. panta 1. punktā.

8.   Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji un 7. panta 6. punktā minētā padomdevēju grupa izveido procedūras, lai nodrošinātu optimālu koordināciju starp infrastruktūras pārvaldītājiem saistībā ar jaudas piešķiršanu, gan attiecībā uz 12. panta 1. punktā minētajiem pieprasījumiem, gan pieprasījumiem, ko saņēmuši attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji. Ņem vērā arī termināļu pieejamību.

9.   Šā panta 4. un 8. punktā atsaucēs uz infrastruktūras pārvaldītājiem attiecīgā gadījumā ietver Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās iestādes, kas atbild par jaudas piešķiršanu.

14. pants

Satiksmes vadība

1.   Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji ievieš satiksmes vadības koordinācijas procedūras visā kravu pārvadājumu koridorā un var ieviest satiksmes vadības koordinācijas procedūras vairākos kravu pārvadājumu koridoros.

2.   Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji un 7. panta 6. punktā minētā padomdevēju grupa ievieš procedūras, lai nodrošinātu optimālu dzelzceļa infrastruktūras un termināļu ekspluatācijas koordinēšanu.

15. pants

Satiksmes vadība traucējumu gadījumā

1.   Apsaimniekotājvalde pieņem kopējus mērķus attiecībā uz punktualitāti un/vai pamatnostādnes satiksmes vadībai, ko piemēro, ja notiek kravu pārvadājuma koridora vilcienu kustības traucējumi.

2.   Katrs infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā prioritātes noteikumus, lai vadītu dažādus satiksmes veidus kravu pārvadājumu koridora daļā, kas ir viņa atbildībā, saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajiem kopējiem mērķiem un/vai vadlīnijām. Šos prioritātes noteikumus publicē Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minētajā tīkla pārskatā.

3.   Principos, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, paredz vismaz to, ka iespēju robežās neizdara grozījumus attiecībā uz 13. panta 3. punktā un 5. punktā minēto vilcienu ceļu, kas iedalīts kravas vilcieniem, kuri kursē atbilstīgi kustības grafikā paredzētam kustības laikam. Principu, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, mērķis ir pēc iespējas mazināt tīkla atjaunošanas laiku visu transporta veidu vajadzībām. Šim nolūkam infrastruktūras pārvaldītāji var koordinēt vairākos kravas pārvadājumu koridoros kursējošu dažādu satiksmes veidu pārvaldību.

16. pants

Informācija par kravu pārvadājumu koridora izmantošanas nosacījumiem

Apsaimniekotājvalde izstrādā, regulāri atjaunina un publicē dokumentu, kurā ir:

| a) | visa informācija no valstu tīklu pārskatiem, kuri attiecībā uz kravu pārvadājumu koridoru ir izstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minēto procedūru; |
| --- | --- |

a)

visa informācija no valstu tīklu pārskatiem, kuri attiecībā uz kravu pārvadājumu koridoru ir izstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minēto procedūru;

| b) | termināļu saraksts un raksturojums, jo īpaši informācija par termināļu piekļuves nosacījumiem un veidiem; |
| --- | --- |

b)

termināļu saraksts un raksturojums, jo īpaši informācija par termināļu piekļuves nosacījumiem un veidiem;

| c) | informācija par 13. panta 8. punktā un 14. panta 2. punktā minētajām procedūrām; un |
| --- | --- |

c)

informācija par 13. panta 8. punktā un 14. panta 2. punktā minētajām procedūrām; un

| d) | īstenošanas plāns. |
| --- | --- |

d)

īstenošanas plāns.

17. pants

Pakalpojumu kvalitāte kravu pārvadājumu koridorā

1.   Kravu pārvadājumu koridoru infrastruktūras pārvaldītāji veicina saderību starp darbības uzlabošanas shēmām, kas minētas Direktīvas 2001/14/EK 11. pantā.

2.   Apsaimniekotājvalde kravu pārvadājumu koridorā pārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu darbību un reizi gadā publicē tādas pārraudzības rezultātus.

3.   Apsaimniekotājvalde organizē aptaujas par kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātību un reizi gadā publicē tādas aptaujas rezultātus.

18. pants

Regulatīvās iestādes

1.   Direktīvas 2001/14/EK 30. pantā minētās regulatīvās iestādes sadarbojas, lai pārraudzītu konkurenci dzelzceļa kravu pārvadājuma koridorā. Jo īpaši tās nodrošina piekļuvi koridoram bez diskriminācijas, un tās ir prasību izskatīšanas iestādes, kas paredzētas minētās direktīvas 30. panta 2. punktā. Tās apmainās ar vajadzīgo informāciju, ko tās ieguvušas no infrastruktūras pārvaldītājiem un citām attiecīgām pusēm.

2.   Ja kāds pretendents regulatīvajai iestādei iesniedz sūdzību par starptautiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem vai ja tā veic izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, attiecīgā regulatīvā iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar visu to citu dalībvalstu regulatīvām iestādēm, caur kurām iet attiecīgā kravas vilciena starptautiskais vilcienu ceļš, un lūdz tām visu lēmuma pieņemšanai vajadzīgo informāciju.

3.   Regulatīvās iestādes, ar kurām apspriežas saskaņā ar 2. punktu, sniedz visu informāciju, ko tām pašām saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ir tiesības pieprasīt attiecīgajai regulatīvajai iestādei. Tādu informāciju var izmantot tikai 2. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai.

4.   Sūdzību saņēmusī vai pēc savas iniciatīvas izmeklēšanu uzsākusī regulatīvā iestāde attiecīgo informāciju nosūta atbildīgajai regulatīvajai iestādei, lai šī iestāde veiktu pasākumus pret attiecīgajām personām.

5.   Direktīvas 2001/14/EK 15. panta 1. punktā minētajā sadarbībā iesaistītie infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji nodrošina, lai nekavējoties sniedz visu šā panta 2. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, kuru pieprasījusi tādas dalībvalsts regulatīvā iestāde, kurā atrodas sadarbībā iesaistītais pārstāvis. Šai regulatīvai iestādei ir tiesības minēto informāciju par attiecīgo starptautisko dzelzceļu pārsūtīt šā panta 2. punktā minētajām regulatīvajām iestādēm.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Komitoloģija

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Direktīvas 91/440/EEK 11. panta a) apakšpunktā.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

20. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 8. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajam pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 21. pantu.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus ir pakļautas nosacījumiem, kas noteikti 21. un 22. pantā.

21. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 20. pantā.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai tā paredz atsaukt pilnvaru deleģēšanu, informē otru iestādi un Komisiju vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas un šīs atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

22. pants

Iebildumi attiecībā uz deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu trīs mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu vai, ja pirms šī termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus, deleģētais akts stājas spēkā dienā, kas noteikta minētajā aktā.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.

23. pants

Īstenošanas pārraudzība

Reizi divos gados pēc kravu pārvadājumu koridora izveides 7. panta 1. punktā minētā valde iesniedz Komisijai pārskatu par minētā koridora plāna īstenošanas rezultātiem. Komisija analizē šos rezultātus un par to informē 19. pantā minēto komiteju.

24. pants

Ziņojums

Komisija periodiski izvērtē šīs regulas piemērošanu. Tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pirmo reizi līdz ... (11) un pēc tam reizi trijos gados.

25. pants

Pārejas pasākumi

Šī regula neattiecas uz Kipras Republiku un Maltu, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

27. pants

Publicēšana

Šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 317, 23.12.2009., 94. lpp.

1

(2)  OV C 79, 27.3.2010., 45. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.

4

(5)  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  Trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

7

(8)  Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

8

(9)  Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

9

(10)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

10

(11)  Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

11

---

I PIELIKUMS

Kravu pārvadājumu koridoru galveno maršrutu saraksts

| | Dalībvalstis | Galvenie maršruti (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zēbrige – Antverpene/Roterdama – Dīsburga [Bāzele] – Milāna –Dženova |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Roterdama – Antverpene – Luksemburga – Meca – Dižona – Liona/[Bāzele] |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stokholma – Malme – Kopenhāgena – Hamburga – Insbruka – Verona – Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sineša – Lisabona/Porto jūras osta (Leixões)
  Sineša – Elvaša/Alhesirasa | –Madride – Sansebastjana – Bordo – Parīze – Meca |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdaņska – Katovice – Ostrava/Žilina – Vīne – Trieste/Kopera |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almerija – Valensija/Madride – Saragosa/Barselona – Marseļa – Liona – Turīna – Udīne – Trieste/Kopera – Ļubļana – Budapešta – Zahony (Ungārijas un Ukrainas robeža) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Prāga – Vīne/Bratislava – Budapešta | – Bukareste – Konstanca
  – Vidina – Sofija – Saloniki – Atēnas |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Brēmerhāfene/Roterdama/Antverpene – Āhene/Berlīne – Varšava – Terespole (Polijas un Baltkrievijas robeža)/Kauņa |
| 9. | CZ, SK | Prāga – Horni Lideč – Žilina – Košice – Čierna nad Tisou – (Slovākijas un Ukrainas robeža) |

Dalībvalstis

Galvenie maršruti (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zēbrige – Antverpene/Roterdama – Dīsburga [Bāzele] – Milāna –Dženova

2.

NL, BE, LU, FR

Roterdama – Antverpene – Luksemburga – Meca – Dižona – Liona/[Bāzele]

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stokholma – Malme – Kopenhāgena – Hamburga – Insbruka – Verona – Palermo

4.

PT, ES, FR

Sineša – Lisabona/Porto jūras osta (Leixões)

Sineša – Elvaša/Alhesirasa

–Madride – Sansebastjana – Bordo – Parīze – Meca

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdaņska – Katovice – Ostrava/Žilina – Vīne – Trieste/Kopera

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almerija – Valensija/Madride – Saragosa/Barselona – Marseļa – Liona – Turīna – Udīne – Trieste/Kopera – Ļubļana – Budapešta – Zahony (Ungārijas un Ukrainas robeža)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Prāga – Vīne/Bratislava – Budapešta

– Bukareste – Konstanca

– Vidina – Sofija – Saloniki – Atēnas

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Brēmerhāfene/Roterdama/Antverpene – Āhene/Berlīne – Varšava – Terespole (Polijas un Baltkrievijas robeža)/Kauņa

9.

CZ, SK

Prāga – Horni Lideč – Žilina – Košice – Čierna nad Tisou – (Slovākijas un Ukrainas robeža)

---

(1)  “/” nozīmē alternatīvus maršrutus.

---

II PIELIKUMS

Kritēriji, kas jāņem vērā, kā izklāstīts 4. un 5. pantā

| a) | kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība ar TEN-T, ERTMS koridoriem un/vai RNE noteiktajiem koridoriem; |
| --- | --- |

a)

kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība ar TEN-T, ERTMS koridoriem un/vai RNE noteiktajiem koridoriem;

| b) | TEN-T prioritāro projektu (1) integrācija kravu pārvadājumu koridorā; |
| --- | --- |

b)

TEN-T prioritāro projektu (1) integrācija kravu pārvadājumu koridorā;

| c) | kravu pārvadājumu koridors šķērso vismaz trīs dalībvalstu teritoriju, vai divu dalībvalstu teritoriju, ja attālums starp dzelzceļa termināļiem šajā kravu pārvadājumu koridorā pārsniedz 500 kilometrus; |
| --- | --- |

c)

kravu pārvadājumu koridors šķērso vismaz trīs dalībvalstu teritoriju, vai divu dalībvalstu teritoriju, ja attālums starp dzelzceļa termināļiem šajā kravu pārvadājumu koridorā pārsniedz 500 kilometrus;

| d) | pretendentu ieinteresētība kravu pārvadājumu koridorā; |
| --- | --- |

d)

pretendentu ieinteresētība kravu pārvadājumu koridorā;

| e) | līdzsvars starp sociālām un ekonomiskām izmaksām un ieguvumiem, ko dod kravu pārvadājumu koridora izveide; |
| --- | --- |

e)

līdzsvars starp sociālām un ekonomiskām izmaksām un ieguvumiem, ko dod kravu pārvadājumu koridora izveide;

| f) | visu dalībvalstu ierosināto kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība, lai varētu izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

f)

visu dalībvalstu ierosināto kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība, lai varētu izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem;

| g) | labi savstarpēji savienojumi ar citiem transporta veidiem, jo īpaši ņemot vērā piemērotu termināļu tīklu, tostarp jūras ostās un iekšzemes ostās; |
| --- | --- |

g)

labi savstarpēji savienojumi ar citiem transporta veidiem, jo īpaši ņemot vērā piemērotu termināļu tīklu, tostarp jūras ostās un iekšzemes ostās;

| h) | attiecīgos gadījumos – labāki savienojumi starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, kas ir ES kaimiņvalstis. |
| --- | --- |

h)

attiecīgos gadījumos – labāki savienojumi starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, kas ir ES kaimiņvalstis.

---

(1)  Skatīt III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.).

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2008. gada 15. decembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem.

Eiropas Parlaments 2009. gada 23. aprīlī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Padome 2009. gada 11. jūnijā panāca politisku vienošanos par regulas priekšlikumu.

Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

Darba gaitā Padome ņēma vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (1) un Reģionu komitejas atzinumu (2).

II.   KOPĒJĀ NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

1.   Vispārīgi jautājumi

Komisija 2008. gada 15. decembrī iesniedza priekšlikumu Regulai par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Ar ierosināto regulu ir paredzēts izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no starptautiskiem koridoriem, ar ko uzņēmumiem nodrošina efektīvu un augstas kvalitātes kravas pārvadājumu infrastruktūru. Tādējādi dzelzceļa uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai piedāvāt efektīvu, augstas kvalitātes pakalpojumu un būt konkurētspējīgākiem preču pārvadājumu tirgū. Šim nolūkam priekšlikumā ir izklāstīti noteikumi, lai izveidotu un mainītu kravu pārvadājumu koridorus, to organizāciju un pārvaldību, un pasākumi, lai īstenotu kravu pārvadājumu koridorus, investīciju plānošanu, kā arī jaudas un satiksmes pārvaldību.

Padomes nostāja pirmajā lasījumā veido saskaņotu sistēmu Eiropas dzelzceļa tīkla izveidei konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Tajā ir paredzēta vienkāršāka procedūra, ar ko sākotnējos kravu pārvadājumu koridorus izveido, balstoties uz koridoru galveno maršrutu sarakstu. Šis sākotnējais saraksts būtu jāaizpilda dalībvalstīm, kas nav minētas tās regulas I pielikumā, ar ko vēlāk izveidos kravu pārvadājumu koridorus. Padomes pieejā turklāt ir paredzēta iespēja izdarīt atkāpes. Tajā ir ietverta arī labāk strukturēta sistēma kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībai. Padome arī piekrita izveidot elastīgāku sistēmu kravas vilcienu ceļu pieprasījumiem, kas balstīta uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem.

2.   Galvenie jautājumi

i)   Kravu pārvadājumu koridoru atlase

Komisija ierosināja procedūru, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij būtu jāizveido vismaz viens koridors ar citu(-ām) attiecīgu(-ām) dalībvalsti(-īm). Turklāt dažām dalībvalstīm būtu pienākums izveidot vismaz divus vai trīs koridorus, pamatojoties uz tonnkilometros izteiktu kravas pārvadājumu gada apjomu attiecīgajās dalībvalstīs.

Padome pieņēma vēl vienu risinājumu – noteiktā laikposmā izveidot sākotnējo kravu pārvadājumu koridorus saskaņā ar regulas I pielikumā iekļauto koridoru galveno maršrutu sarakstu un minētajā sarakstā neiekļautajām valstīm noteikt pienākumu piedalīties vismaz viena kravu pārvadājumu koridora izveidē. Dalībvalstis arī piedalās koridoru izveidē vai esoša koridora pagarināšanā, lai garantētu, ka kaimiņu dalībvalsts izpilda pienākumu izveidot vismaz vienu kravu pārvadājumu koridoru.

Minētajā risinājumā ietvertas divas iespējamas atkāpes no pienākuma piedalīties kravu pārvadājumu koridora izveidē. Pirmā atkāpe būtu pamatota dažos gadījumos, piemēram, ja pretendentiem, kas varētu izmantot koridoru, nav intereses, ja koridora izveide nedotu sociālus un ekonomiskus ieguvumus vai radītu nesamērīgu slogu. Šo atkāpi var pieņemt, ja tāds ir Komisijas lēmums, ko pieņem, izmantojot komiteju procedūru. Otro atkāpi varētu piemērot dalībvalstij, ja tās dzelzceļa tīkla sliežu platums atšķiras no sliežu platuma galvenajā dzelzceļa tīklā Savienībā.

Eiropas Parlaments Komisijas priekšlikumā veica šādus grozījumus:

| — | kravu pārvadājumu koridoram būtu jāsavieno vismaz divas dalībvalstis, un tam būtu jābūt savietojamam ar TEN-T vai ERTMS koridoriem. Vajadzības gadījumā par kravu pārvadājuma koridora daļu var būt arī noteikti TEN-T neiekļauti posmi ar augstu vai potenciāli augstu kravu pārvadājumu apjomu; |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu koridoram būtu jāsavieno vismaz divas dalībvalstis, un tam būtu jābūt savietojamam ar TEN-T vai ERTMS koridoriem. Vajadzības gadījumā par kravu pārvadājuma koridora daļu var būt arī noteikti TEN-T neiekļauti posmi ar augstu vai potenciāli augstu kravu pārvadājumu apjomu;

| — | par kravu pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā lemj attiecīgās dalībvalstis, pēc tam, kad tās ir paziņojušas Komisijai par saviem nodomiem, pievienojot priekšlikumu, kas ir izstrādāts kopā ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un kurā ir ņemtas vērā to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iniciatīvas un viedokļi, kuri izmanto šo koridoru, vai ir ieinteresēti to darīt. Ieinteresētie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi var piedalīties šajā procesā, ja ar tiem saistīti būtiski ieguldījumi; |
| --- | --- |

—

par kravu pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā lemj attiecīgās dalībvalstis, pēc tam, kad tās ir paziņojušas Komisijai par saviem nodomiem, pievienojot priekšlikumu, kas ir izstrādāts kopā ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un kurā ir ņemtas vērā to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iniciatīvas un viedokļi, kuri izmanto šo koridoru, vai ir ieinteresēti to darīt. Ieinteresētie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi var piedalīties šajā procesā, ja ar tiem saistīti būtiski ieguldījumi;

| — | kritērijus kravu pārvadājumu koridoru izveidei būtu jādefinē tā, lai tie atbilstu dalībvalstu un šīs infrastruktūras pārvaldītāju īpašajām vajadzībām, dodot tiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

—

kritērijus kravu pārvadājumu koridoru izveidei būtu jādefinē tā, lai tie atbilstu dalībvalstu un šīs infrastruktūras pārvaldītāju īpašajām vajadzībām, dodot tiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā;

| — | ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā visu dalībvalstu teritorijā jābūt vismaz vienam kravu pārvadājumu koridoram; |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā visu dalībvalstu teritorijā jābūt vismaz vienam kravu pārvadājumu koridoram;

| — | Komisija iepazīstas ar kravu pārvadājumu koridoru izveides priekšlikumiem un izskata to atbilstību regulas pielikumā noteiktajiem izvērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

—

Komisija iepazīstas ar kravu pārvadājumu koridoru izveides priekšlikumiem un izskata to atbilstību regulas pielikumā noteiktajiem izvērtēšanas kritērijiem.

ii)   Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldība

Komisija ierosināja, ka katrā kravu pārvadājumu koridorā attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jāizveido pārvaldības struktūra, kura nosaka, īsteno un atjaunina kravu pārvadājumu koridora īstenošanas plānu. Turklāt būtu jāizveido darba grupa, kurā ietilptu kravu pārvadājumu koridora stratēģisko terminālu pārvaldītāji un īpašnieki. Darba grupa varētu sniegt atzinumu par pārvaldības struktūras priekšlikumiem, kas ir tieši ietekmējuši ieguldījumus stratēģiskajos terminālos un to pārvaldību. Pārvaldības struktūra nedrīkstētu pieņemt lēmumus, kas ir pretrunā ar šo atzinumu.

Padome veica izmaiņas Komisijas priekšlikumā un nolēma, ka katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgās dalībvalstis izveido valdi, kas ir atbildīga par vispārēju kravu pārvadājumu koridora mērķu noteikšanu, uzraudzību un īpašu pasākumu veikšanu saistībā ar īstenošanu un ieguldījumu plānošanu. Valdē ir attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvji.

Turklāt katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji izveido apsaimniekotājvaldi, kas ir atbildīga par īpašu pasākumu veikšanu saistībā ar īstenošanu, ieguldījumu plānošanu, infrastruktūras jaudu un pakalpojumu kvalitāti. Apsaimniekotājvaldi veidos infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.

Apsaimniekotājvalde arī izveido padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti kravu pārvadājumu koridora terminālu pārvaldītāji un īpašnieki. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuriem apsaimniekotājvaldes priekšlikumiem, kas tieši ietekmē investīcijas termināļos un to pārvaldību. Tā arī var nākt klajā ar atzinumu pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Tomēr attiecībā uz noteikumu par katra kravu pārvadājumu koridora pārvaldības struktūras izveidi Parlaments ierosināja, ka ieinteresētajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to grupām, kas izmanto kravu pārvadājumu koridoru, būtu regulāri jāpiedalās šajā struktūrā konsultatīvi.

Eiropas Parlaments ierosināja arī, ka attiecīgās dalībvalstis varētu izveidot valdi, kas atbildīga par pārvaldes struktūras koridora īstenošanas plāna apstiprināšanu, kā arī uzrauga tā izpildi.

Visbeidzot, izveidojot darba grupu, kurā saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ietilpst kravu pārvadājumu koridora stratēģisko terminālu pārvaldītāji un īpašnieki, tajā būtu jāiekļauj arī jūras un iekšzemes ūdensceļu ostu pārstāvji.

iii)   Stratēģiskie termināli un prioritāri kravu pārvadājumi

Komisija ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jāizveido stratēģija par stratēģisko terminālu attīstību, lai šie termināli varētu atbilst dzelzceļa pārvadājumu vajadzībām attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā.

Komisija turklāt ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jādefinē preču pārvadājumu tipa klases visā kravu pārvadājumu koridorā. Vismaz vienai no šīm klasēm (turpmāk “prioritāri kravu pārvadājumi”) būtu jāietver preces, kuru pārvadāšanā ļoti svarīgs ir laiks un kurām tādēļ jānodrošina kvalitatīvs transports un atbilstība grafikam.

Padome nostājas tekstā pirmā lasījumā svītroja pantus, ko Komisija bija ierosinājusi par minētajiem jautājumiem. Attiecībā uz stratēģiskajiem termināliem tika pieņemts, ka par šo jautājumu jālemj atkarībā no tirgus situācijas. Saistībā ar prioritāriem kravu pārvadājumiem vienojās, ka tā būtu diskriminācija, jo īpaši – attiecībā uz pasažieru vilcieniem.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Tomēr attiecībā uz stratēģiskajiem termināliem Parlaments ierosināja pievienot atsauci uz integrētu stratēģiju, tostarp vairākveidu starpmezgliem kravu pārvadājumu koridoros. Šajā stratēģijā būtu jāietver sadarbība ar reģionālām un vietējām pašvaldībām un valstu iestādēm, zemes piešķiršana dzelzceļa kravu terminālu attīstībai un atbalsts, lai piekļūtu finansējumam, veicinot šādu attīstību. Turklāt pārvaldības struktūrai būtu jānodrošina pietiekama terminālu izveide stratēģiskās vietās, pamatojoties uz gaidāmo satiksmes apjomu.

Attiecībā uz pantu par prioritāriem kravu pārvadājumiem Eiropas Parlaments nolēma mainīt virsrakstu uz “Vilcienu ceļu standarta klases kravu pārvadājumu koridoros”, un panta teksts būtu attiecīgi jāpiemēro un tajā jāatsaucas uz kravas vilcienu ceļu standarta klases periodisku atjaunināšanu, kam būtu jābūt derīgam visā kravu pārvadājumu koridorā. Vismaz vienā no šīm klasēm (turpmāk “veicināti kravu pārvadājumi”) būtu jāietver tādi ceļi, kam ir jānodrošina efektīvs transportēšanas laiks un atbilstība grafikam. Turklāt kritēriji preču pārvadājumu standarta klases definēšanai būtu jāpieņem pārvaldības struktūrai pēc apspriešanās ar tiem pretendentiem, kas, iespējams, izmantos konkrēto kravu pārvadājumu koridoru.

iv)   Vienas pieturas aģentūra starptautisko vilcienu ceļu pieprasīšanai

Komisija ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jāizveido vienas pieturas aģentūra, lai atbildētu uz pieprasījumiem par vilcienu ceļu preču vilcienam, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu, un ka visi šādu vilcienu ceļu pieprasījumi būtu jāiesniedz šai vienas pieturas aģentūrai.

Padome nepiekrita Komisijas ierosinātajai obligātajai procedūrai, un nolēma, ka kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem izraugās vai izveido kopīgu struktūru un/vai informācijas sistēmu, kas pretendentiem dod iespēju vienā vietā un ar vienu darbību lūgt nodrošināt infrastruktūras jaudu kravas vilcieniem, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Parlaments tomēr nolēma ierosināt, ka individuāliem kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītājiem varētu uzticēt vienas pieturas aģentūras kontaktpunkta pienākumus attiecībā uz pretendentiem, kuri pieprasa vilcienu ceļus.

v)   Atļautie pretendenti

Komisijas priekšlikumā ir paredzēts – vilcienu ceļus preču pārvadājumiem, ja tādi ceļi atrodas vienā vai vairākos kravu pārvadājumu koridora posmos, ir iespēja lūgt pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi vai starptautiskas tādu uzņēmumu grupas.

Padome svītroja Komisijas ierosināto pantu par atļautajiem pretendentiem. Tā vietā Padome pieņem tikai iespēju tiem pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi un starptautiskas tādu uzņēmumu grupas, lūgt infrastruktūru vilcienu ceļu daļās, ja šie ceļi atrodas dalībvalstīs, kuras saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņem tādus lūgumus.

Eiropas Parlaments vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, nedaudz mainot tekstu.

vi)   Satiksmes vadība traucējumu gadījumā

Komisija ierosināja, ka kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu izstrādāt un publicēt noteikumus par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem tajos gadījumos, ja kravu pārvadājumu koridorā rodas satiksmes traucējumi. Tādos noteikumos par prioritātēm būtu jāparedz vismaz tas, ka vilcienu ceļu, kas iedalīts kādam prioritāras kravas pārvadājumu vilcienam, kurš ievēro sākotnējos noteikumus attiecībā uz savu vilcienu ceļu, nedrīkst ne iedalīt citam vilcienam, ne arī mainīt, ja vien sākotnējais šā vilcienu ceļa turētājs nedod piekrišanu šā ceļa iedalīšanai citam vilcienam vai izmaiņām tajā.

Padome izskatīja Komisijas priekšlikumu un nolēma, ka apsaimniekotājvalde pieņem kopējus mērķus attiecībā uz punktualitāti un/vai pamatnostādnes satiksmes vadībai, ko piemēro, ja notiek kravu pārvadājumu koridora vilcienu kustības traucējumi. Balstoties uz tādiem mērķiem un/vai pamatnostādnēm, katrs attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs pēc tam izstrādā noteikumus par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem kravu pārvadājumu koridorā. Principu, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, mērķis ir pēc iespējas mazināt tīkla atjaunošanas laiku visu transporta veidu vajadzībām.

Eiropas Parlaments lielā mērā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, taču piekrita, ka kravu pārvadājumu infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jāizstrādā un jāpublicē noteikumi par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem, un jo īpaši attiecībā uz vilcienu ceļiem, kas piešķirti aizkavētiem vilcieniem tajos gadījumos, ja kravu pārvadājumu koridorā rodas satiksmes traucējumi. Šo uzdevumu veic, pamatojoties uz kravu pārvadājumu koridora pārvaldības struktūras priekšlikuma, ievērojot pantā minētos principus un plānus.

vii)   Atkāpes

Komisija ierosināja, ka dalībvalsts vajadzības gadījumā drīkst atkāpties no šīs regulas noteikumiem, nosūtot Komisijai argumentētu atkāpes pieprasījumu. Komisija lēmums par šo pieprasījumu būtu jāpieņem saskaņā ar noteiktu konsultatīvo procedūru, ņemot vērā atkāpes pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts ģeogrāfisko stāvokli un dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu attīstību tajā.

Padome svītroja iepriekš minēto Komisijas ierosināto noteikumu. Tā vietā Padome vienojās par pantu “Pārejas pasākumi”, kurā noteikts, ka pienākums īstenot šo regulu neattiecas uz Kipras Republiku un Maltas Republiku, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Citi Eiropas Parlamenta pieņemti grozījumi

Citi grozījumi, kas nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, attiecas jo īpaši uz:

| — | atsauci uz dzelzceļa kravu pārvadājumu optimizāciju un uzticamību, |
| --- | --- |

—

atsauci uz dzelzceļa kravu pārvadājumu optimizāciju un uzticamību,

| — | izpētes programmām un programmu MarcoPolo, kā arī citiem Savienības politikas aspektiem un fondiem, piemēram, Kohēzijas fondu, |
| --- | --- |

—

izpētes programmām un programmu MarcoPolo, kā arī citiem Savienības politikas aspektiem un fondiem, piemēram, Kohēzijas fondu,

| — | efektīvas un adekvātas sasaistes izveidi ar citiem transporta veidiem, lai radītu efektīvu un integrētu kravu transporta tīklu, |
| --- | --- |

—

efektīvas un adekvātas sasaistes izveidi ar citiem transporta veidiem, lai radītu efektīvu un integrētu kravu transporta tīklu,

| — | darbības rādītāju noteikšanas procedūru, |
| --- | --- |

—

darbības rādītāju noteikšanas procedūru,

| — | izmaiņām 2. pantā izklāstītajās definīcijās, |
| --- | --- |

—

izmaiņām 2. pantā izklāstītajās definīcijās,

| — | grozījumiem īstenošanas plānā, |
| --- | --- |

—

grozījumiem īstenošanas plānā,

| — | atsauces uz iespējamiem sastrēgumposmiem iekļaušanu, |
| --- | --- |

—

atsauces uz iespējamiem sastrēgumposmiem iekļaušanu,

| — | programmu kravu pārvadājumu koridora uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

programmu kravu pārvadājumu koridora uzlabošanai,

| — | tirgus pētījumu, kurš ir periodiski jāatjaunina, |
| --- | --- |

—

tirgus pētījumu, kurš ir periodiski jāatjaunina,

| — | kravu pārvadājumu koridora izveides un darbības uzlabošanas programmu, |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu koridora izveides un darbības uzlabošanas programmu,

| — | pretendentiem, kuri plāno izmantot kravu pārvadājumu koridoru, |
| --- | --- |

—

pretendentiem, kuri plāno izmantot kravu pārvadājumu koridoru,

| — | stratēģiju attiecībā uz ieguldījumu plāniem, |
| --- | --- |

—

stratēģiju attiecībā uz ieguldījumu plāniem,

| — | investīciju plāniem, |
| --- | --- |

—

investīciju plāniem,

| — | caurlaides jaudas rezervēm, |
| --- | --- |

—

caurlaides jaudas rezervēm,

| — | maksu par piešķirtajiem, bet neizmantotajiem ceļiem, |
| --- | --- |

—

maksu par piešķirtajiem, bet neizmantotajiem ceļiem,

| — | noteikumiem par prioritātēm, |
| --- | --- |

—

noteikumiem par prioritātēm,

| — | dažādu darbības uzlabošanas shēmu saskaņotību, |
| --- | --- |

—

dažādu darbības uzlabošanas shēmu saskaņotību,

| — | informāciju, ko sniedz infrastruktūras pārvaldītāji un citas trešās puses, kas iesaistītas starptautiskā jaudu piešķiršanā. |
| --- | --- |

—

informāciju, ko sniedz infrastruktūras pārvaldītāji un citas trešās puses, kas iesaistītas starptautiskā jaudu piešķiršanā.

III.   SECINĀJUMS

Padome, pieņemot nostāju pirmajā lasījumā, ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta atzinumu pirmā lasījumā. Attiecībā uz Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padome uzskata, ka daudzi grozījumi – pēc būtības, daļēji vai pilnībā – jau ir iekļauti tās nostājā pirmajā lasījumā.

---

(1)  2009. gada 15. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)  (Oficiālajā Vēstnesī vel nav publicēts).

---

| 4.5.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 114/17

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 3/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus

Pieņemta Padomē 2010. gada 1. martā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 114 E/02

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem – un ne tikai kokmateriāliem – kā arī vides pakalpojumus. |
| --- | --- |

(1)

Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem – un ne tikai kokmateriāliem – kā arī vides pakalpojumus.

| (2) | Ņemot vērā to, ka visā pasaulē aug pieprasījums pēc kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, un tas – līdz ar daudzu kokmateriālu ražotāju valstu mežsaimniecības nozares organizatoriskām un pārvaldes nepilnībām - nelikumīga mežizstrāde un ar to saistītā tirdzniecība ir kļuvušas par aizvien problemātiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka visā pasaulē aug pieprasījums pēc kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, un tas – līdz ar daudzu kokmateriālu ražotāju valstu mežsaimniecības nozares organizatoriskām un pārvaldes nepilnībām - nelikumīga mežizstrāde un ar to saistītā tirdzniecība ir kļuvušas par aizvien problemātiskiem jautājumiem.

| (3) | Nelikumīga mežizstrāde ir izplatīta, un tā rada nopietnas starptautiska mēroga problēmas. Tā būtiski apdraud mežus, jo veicina atmežošanu, un rada aptuveni 20 % CO2 emisiju, apdraud bioloģisko daudzveidību un kaitē mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un attīstībai, kā arī tādu nozares uzņēmēju pastāvēšanai, kuri darbojas saskaņā ar spēkā esošiem tiesību aktiem. Turklāt tā rada arī sociālas, politiskas un ekonomiskas sekas. |
| --- | --- |

(3)

Nelikumīga mežizstrāde ir izplatīta, un tā rada nopietnas starptautiska mēroga problēmas. Tā būtiski apdraud mežus, jo veicina atmežošanu, un rada aptuveni 20 % CO2 emisiju, apdraud bioloģisko daudzveidību un kaitē mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un attīstībai, kā arī tādu nozares uzņēmēju pastāvēšanai, kuri darbojas saskaņā ar spēkā esošiem tiesību aktiem. Turklāt tā rada arī sociālas, politiskas un ekonomiskas sekas.

| (4) | Komisijas 2003. gada 21. maija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība mežsaimniecības jomā (FLEGT): ES Rīcības plāna priekšlikums” ir ierosināts pasākumu kopums, atbalstot starptautiskus centienus cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2003. gada 21. maija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība mežsaimniecības jomā (FLEGT): ES Rīcības plāna priekšlikums” ir ierosināts pasākumu kopums, atbalstot starptautiskus centienus cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību.

| (5) | Eiropas Parlaments un Padome atzinīgi novērtēja minēto paziņojumu un atzina, ka Savienībai ir jāatbalsta pasaules mēroga centieni risināt nelikumīgas mežizstrādes problēmu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments un Padome atzinīgi novērtēja minēto paziņojumu un atzina, ka Savienībai ir jāatbalsta pasaules mēroga centieni risināt nelikumīgas mežizstrādes problēmu.

| (6) | Saskaņā ar paziņojumā ieskicēto mērķi – proti, nodrošināt, lai Savienībā ievestu tikai tādus koka izstrādājumus, kas būtu ražoti saskaņā ar attiecīgās ražotājas valsts tiesību aktiem – Savienība ir risinājusi sarunas ar kokmateriālu ražotājām valstīm (partnervalstīm) par brīvprātīgiem partnerattiecību nolīgumiem (Voluntary Partnership Agreement – VPA), kas līgumslēdzējām pusēm uzliek juridisku pienākumu ieviest licencēšanas sistēmas un reglamentēt minētajos VPA uzskaitīto kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar paziņojumā ieskicēto mērķi – proti, nodrošināt, lai Savienībā ievestu tikai tādus koka izstrādājumus, kas būtu ražoti saskaņā ar attiecīgās ražotājas valsts tiesību aktiem – Savienība ir risinājusi sarunas ar kokmateriālu ražotājām valstīm (partnervalstīm) par brīvprātīgiem partnerattiecību nolīgumiem (Voluntary Partnership Agreement – VPA), kas līgumslēdzējām pusēm uzliek juridisku pienākumu ieviest licencēšanas sistēmas un reglamentēt minētajos VPA uzskaitīto kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību.

| (7) | Ņemot vērā problēmas nopietnību un steidzamību, ir aktīvi jāatbalsta cīņa pret nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību, jāpapildina un jāstiprina VPA iniciatīva un jāuzlabo tādu politikas jomu sinerģijas, kuras tiecas saglabāt mežus un nodrošināt labu vides aizsardzību, tostarp klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma apkarošanu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā problēmas nopietnību un steidzamību, ir aktīvi jāatbalsta cīņa pret nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību, jāpapildina un jāstiprina VPA iniciatīva un jāuzlabo tādu politikas jomu sinerģijas, kuras tiecas saglabāt mežus un nodrošināt labu vides aizsardzību, tostarp klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma apkarošanu.

| (8) | Būtu jāatzīst tādu valstu centieni, kuras ar Savienību ir noslēgušas FLEGT VPA, un tajos iekļautie principi, jo īpaši likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcija. Būtu jāņem vērā arī tas, ka saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu uz Savienību eksportē tikai tādus kokmateriālus, kas ir iegūti saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, un koka izstrādājumus, kas izgatavoti no šādiem kokmateriāliem. Tādēļ kokmateriāli, kas izmantoti koka izstrādājumos, kuri minēti II un III pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 2173/2005 (2005. gada 20. decembris) par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (4) un ir izgatavoti Regulas (EK) Nr. 2173/2005 I pielikumā minētajās partnervalstīs, būtu jāuzskata par likumīgi iegūtiem, ja šie kokmateriāli atbilst minētajai regulai un attiecīgiem īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāatzīst tādu valstu centieni, kuras ar Savienību ir noslēgušas FLEGT VPA, un tajos iekļautie principi, jo īpaši likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcija. Būtu jāņem vērā arī tas, ka saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu uz Savienību eksportē tikai tādus kokmateriālus, kas ir iegūti saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, un koka izstrādājumus, kas izgatavoti no šādiem kokmateriāliem. Tādēļ kokmateriāli, kas izmantoti koka izstrādājumos, kuri minēti II un III pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 2173/2005 (2005. gada 20. decembris) par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (4) un ir izgatavoti Regulas (EK) Nr. 2173/2005 I pielikumā minētajās partnervalstīs, būtu jāuzskata par likumīgi iegūtiem, ja šie kokmateriāli atbilst minētajai regulai un attiecīgiem īstenošanas noteikumiem.

| (9) | Būtu jāņem vērā arī tas, ka Starptautiskajā apdraudētu savvaļas dzīvnieku un augu sugu tirdzniecības konvencijā (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora – CITES) ir paredzēts, ka konvencijas pusēm CITES eksporta atļauju piešķir tikai tad, ja CITES uzskaitītās sugas ir iegūtas, inter alia, ievērojot eksportētājas valsts tiesību aktus. Tāpēc kokmateriāli no koku sugām, kas ir minētas A, B un C pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (5), būtu jāuzskata par likumīgi iegūtiem, ja šie kokmateriāli atbilst minētajai regulai un attiecīgiem īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāņem vērā arī tas, ka Starptautiskajā apdraudētu savvaļas dzīvnieku un augu sugu tirdzniecības konvencijā (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora – CITES) ir paredzēts, ka konvencijas pusēm CITES eksporta atļauju piešķir tikai tad, ja CITES uzskaitītās sugas ir iegūtas, inter alia, ievērojot eksportētājas valsts tiesību aktus. Tāpēc kokmateriāli no koku sugām, kas ir minētas A, B un C pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (5), būtu jāuzskata par likumīgi iegūtiem, ja šie kokmateriāli atbilst minētajai regulai un attiecīgiem īstenošanas noteikumiem.

| (10) | Ņemot vērā to, ka nelikumīgu mežizstrādi izraisa sarežģīti faktori, un arī tās sekas ir sarežģītas, būtu jāmazina nelikumīgu darbību stimuli, kontrolējot tirgus dalībnieku rīcību. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka nelikumīgu mežizstrādi izraisa sarežģīti faktori, un arī tās sekas ir sarežģītas, būtu jāmazina nelikumīgu darbību stimuli, kontrolējot tirgus dalībnieku rīcību.

| (11) | Ņemot vērā to, ka nelikumīga mežizstrāde nav starptautiski definēta, nelikumīgas mežizstrādes definīcijas pamatā vajadzētu būt tās valsts tiesību aktiem, kurā kokmateriāli ir iegūti. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka nelikumīga mežizstrāde nav starptautiski definēta, nelikumīgas mežizstrādes definīcijas pamatā vajadzētu būt tās valsts tiesību aktiem, kurā kokmateriāli ir iegūti.

| (12) | Daudzus koka izstrādājumus vairākkārt dažādi apstrādā pirms un pēc pirmās laišanas tirgū. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, šīs regulas prasības būtu jāpiemēro tikai tādiem tirgus dalībniekiem, kas pirmo reizi laiž iekšējā tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, nevis visiem tirgus dalībniekiem, kas ir iesaistīti piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

(12)

Daudzus koka izstrādājumus vairākkārt dažādi apstrādā pirms un pēc pirmās laišanas tirgū. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, šīs regulas prasības būtu jāpiemēro tikai tādiem tirgus dalībniekiem, kas pirmo reizi laiž iekšējā tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, nevis visiem tirgus dalībniekiem, kas ir iesaistīti piegādes ķēdē.

| (13) | Paturot prātā, ka tirgus dalībniekiem būtu uzkrauts nesamērīgs slogs, ja viņiem būtu jāsniedz informācija par tādu kokmateriālu izcelsmi, kuri ir atkārtoti izmantoti koksnes izstrādājumos, šī regula nebūtu attiecināma uz tādiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Paturot prātā, ka tirgus dalībniekiem būtu uzkrauts nesamērīgs slogs, ja viņiem būtu jāsniedz informācija par tādu kokmateriālu izcelsmi, kuri ir atkārtoti izmantoti koksnes izstrādājumos, šī regula nebūtu attiecināma uz tādiem izstrādājumiem.

| (14) | Tirgus dalībniekiem, kas kokmateriālus un koka izstrādājumus iekšējā tirgū laiž pirmo reizi, būtu jāveic likumības pārbaudes, izmantojot pasākumu un procedūru sistēmu (likumības pārbaužu sistēmu), lai mazinātu iespējamību, ka iekšējā tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem izgatavotus koka izstrādājumus. |
| --- | --- |

(14)

Tirgus dalībniekiem, kas kokmateriālus un koka izstrādājumus iekšējā tirgū laiž pirmo reizi, būtu jāveic likumības pārbaudes, izmantojot pasākumu un procedūru sistēmu (likumības pārbaužu sistēmu), lai mazinātu iespējamību, ka iekšējā tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem izgatavotus koka izstrādājumus.

| (15) | Likumības pārbaužu sistēmā ir trīs elementi, kas ir raksturīgi risku regulācijai – piekļuve informācijai, riska novērtējums un apzināto risku mazināšana. Likumības pārbaužu sistēmai būtu jānodrošina piekļuve informācijai par iekšējā tirgū pirmo reizi laistu kokmateriālu un koka izstrādājumu izcelsmes avotiem un piegādātājiem, kā arī attiecīgai informācijai par spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu. Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic iespējamo risku novērtējums. Kad riski ir apzināti, tirgus dalībniekiem tie būtu jāmazina samērīgi ar apzināto risku apjomu, lai novērstu to, ka tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem izgatavotus koka izstrādājumus. |
| --- | --- |

(15)

Likumības pārbaužu sistēmā ir trīs elementi, kas ir raksturīgi risku regulācijai – piekļuve informācijai, riska novērtējums un apzināto risku mazināšana. Likumības pārbaužu sistēmai būtu jānodrošina piekļuve informācijai par iekšējā tirgū pirmo reizi laistu kokmateriālu un koka izstrādājumu izcelsmes avotiem un piegādātājiem, kā arī attiecīgai informācijai par spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu. Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic iespējamo risku novērtējums. Kad riski ir apzināti, tirgus dalībniekiem tie būtu jāmazina samērīgi ar apzināto risku apjomu, lai novērstu to, ka tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem izgatavotus koka izstrādājumus.

| (16) | Lai izvairītos no lieka administratīvā sloga, tirgus dalībniekiem, kas jau lieto sistēmas vai procedūras, kuras atbilst šīs regulas prasībām, nevajadzētu likt veidot jaunas sistēmas. |
| --- | --- |

(16)

Lai izvairītos no lieka administratīvā sloga, tirgus dalībniekiem, kas jau lieto sistēmas vai procedūras, kuras atbilst šīs regulas prasībām, nevajadzētu likt veidot jaunas sistēmas.

| (17) | Lai konstatētu paraugpraksi mežsaimniecības nozarē, riska novērtēšanas procedūrā var izmantot sertifikāciju vai citus trešo personu pārbaudītus modeļus, pie kuriem pieder spēkā esošo tiesību aktu ievērošanas pārbaudes. |
| --- | --- |

(17)

Lai konstatētu paraugpraksi mežsaimniecības nozarē, riska novērtēšanas procedūrā var izmantot sertifikāciju vai citus trešo personu pārbaudītus modeļus, pie kuriem pieder spēkā esošo tiesību aktu ievērošanas pārbaudes.

| (18) | Kokrūpniecības nozare ir ļoti nozīmīga Savienības ekonomikā. Tirgus dalībnieku organizācijas ir svarīgi nozares elementi, jo tās visnotaļ pārstāv tirgus dalībnieku intereses un sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku. Šīm organizācijām ir arī vajadzīgā lietpratība un spēja analizēt attiecīgos tiesību aktus un veicināt, lai to biedri ievērotu noteikumus, tomēr tās nedrīkstētu izmanto šādas zināšanas, lai dominētu tirgū. Lai sekmētu šīs regulas īstenošanu un veicinātu paraugprakses attīstību, ir lietderīgi atzīt organizācijas, kas ir izstrādājušas likumības pārbaužu sistēmas, kuras atbilst šīs regulas prasībām. Šādu atzīto organizāciju saraksts būtu jāpublisko, lai tirgus dalībnieki varētu izmantot atzītās pārraudzības organizācijas. |
| --- | --- |

(18)

Kokrūpniecības nozare ir ļoti nozīmīga Savienības ekonomikā. Tirgus dalībnieku organizācijas ir svarīgi nozares elementi, jo tās visnotaļ pārstāv tirgus dalībnieku intereses un sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku. Šīm organizācijām ir arī vajadzīgā lietpratība un spēja analizēt attiecīgos tiesību aktus un veicināt, lai to biedri ievērotu noteikumus, tomēr tās nedrīkstētu izmanto šādas zināšanas, lai dominētu tirgū. Lai sekmētu šīs regulas īstenošanu un veicinātu paraugprakses attīstību, ir lietderīgi atzīt organizācijas, kas ir izstrādājušas likumības pārbaužu sistēmas, kuras atbilst šīs regulas prasībām. Šādu atzīto organizāciju saraksts būtu jāpublisko, lai tirgus dalībnieki varētu izmantot atzītās pārraudzības organizācijas.

| (19) | Kompetentajām iestādēm būtu jāpārrauga tas, lai tirgus dalībnieki faktiski pildītu šīs regulas uzliktos pienākumus. Tādēļ kompetentajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāveic oficiālas pārbaudes, kas var ietver arī pārbaudes tirgus dalībnieka telpās, un tām vajadzētu būt iespējai prasīt, lai tirgus dalībnieki veic attiecīgas korektīvas darbības. |
| --- | --- |

(19)

Kompetentajām iestādēm būtu jāpārrauga tas, lai tirgus dalībnieki faktiski pildītu šīs regulas uzliktos pienākumus. Tādēļ kompetentajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāveic oficiālas pārbaudes, kas var ietver arī pārbaudes tirgus dalībnieka telpās, un tām vajadzētu būt iespējai prasīt, lai tirgus dalībnieki veic attiecīgas korektīvas darbības.

| (20) | Kompetentajām iestādēm būtu jāglabā pārbaužu dati un jādara pieejama svarīgākā informācija visiem, kas iesniedz pieteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (6). |
| --- | --- |

(20)

Kompetentajām iestādēm būtu jāglabā pārbaužu dati un jādara pieejama svarīgākā informācija visiem, kas iesniedz pieteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (6).

| (21) | Ņemot vērā nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītas tirdzniecības starptautisku izplatību, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar trešo valstu administratīvām iestādēm un Komisiju. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītas tirdzniecības starptautisku izplatību, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā un ar trešo valstu administratīvām iestādēm un Komisiju.

| (22) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem piemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem piemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

| (23) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz pārraudzības organizāciju atzīšanas un atzīšanas atsaukšanas procedūrām, citiem attiecīgiem risku novērtēšanas kritērijiem, kas var būt vajadzīgi, lai papildinātu šajā regulā paredzētos kritērijus, un attiecībā uz kokmateriālu un koka izstrādājumu uzskaitījumu, uz kuriem attiecas šī regula. Īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas posmā konsultētos ar ekspertiem, ievērojot saistības, ko tā uzņēmusies 2009. gada 9. decembra paziņojumā par LESD 290. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz pārraudzības organizāciju atzīšanas un atzīšanas atsaukšanas procedūrām, citiem attiecīgiem risku novērtēšanas kritērijiem, kas var būt vajadzīgi, lai papildinātu šajā regulā paredzētos kritērijus, un attiecībā uz kokmateriālu un koka izstrādājumu uzskaitījumu, uz kuriem attiecas šī regula. Īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas posmā konsultētos ar ekspertiem, ievērojot saistības, ko tā uzņēmusies 2009. gada 9. decembra paziņojumā par LESD 290. panta īstenošanu.

| (24) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(24)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (25) | Tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei. |
| --- | --- |

(25)

Tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei.

| (26) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, apkarot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, apkarot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Temats

Ar šo regulu attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas pirmo reizi iekšējā tirgū laiž kokmateriālus un koka izstrādājumus, nosaka pasākumus, lai mazinātu iespējamību, ka tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus vai koka izstrādājumus, kas izgatavoti no tādiem kokmateriāliem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kokmateriāli un koka izstrādājumi” ir pielikumā minētie kokmateriāli un koka izstrādājumi, izņemot koka izstrādājumus, kas ir iegūti no tādiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kuri jau ir laisti tirgū, un koka izstrādājumus vai tādu izstrādājumu sastāvdaļas, kuras ir izgatavotas no kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kam kalpošanas laiks ir beidzies un ko citos apstākļos iznīcinātu kā atkritumus; |
| --- | --- |

a)

“kokmateriāli un koka izstrādājumi” ir pielikumā minētie kokmateriāli un koka izstrādājumi, izņemot koka izstrādājumus, kas ir iegūti no tādiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kuri jau ir laisti tirgū, un koka izstrādājumus vai tādu izstrādājumu sastāvdaļas, kuras ir izgatavotas no kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kam kalpošanas laiks ir beidzies un ko citos apstākļos iznīcinātu kā atkritumus;

| b) | “laišana tirgū” ir jebkāda kokmateriālu un koka izstrādājumu piegāde iekšējā tirgū, kas notiek pirmo reizi, lai tos par samaksu vai bez maksas izplatītu vai izmantotu komerciālās darbībās. Tā ietver arī piegādi ar distanciālās saziņas līdzekļiem, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/7/EK (1997. gada 20. maijs) par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (8); |
| --- | --- |

b)

“laišana tirgū” ir jebkāda kokmateriālu un koka izstrādājumu piegāde iekšējā tirgū, kas notiek pirmo reizi, lai tos par samaksu vai bez maksas izplatītu vai izmantotu komerciālās darbībās. Tā ietver arī piegādi ar distanciālās saziņas līdzekļiem, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/7/EK (1997. gada 20. maijs) par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (8);

| c) | “tirgus dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas laiž tirgū kokmateriālus vai koka izstrādājumus; |
| --- | --- |

c)

“tirgus dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas laiž tirgū kokmateriālus vai koka izstrādājumus;

| d) | “ieguves valsts” ir valsts vai teritorija, kurā ir iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumos izmantoti kokmateriāli; |
| --- | --- |

d)

“ieguves valsts” ir valsts vai teritorija, kurā ir iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumos izmantoti kokmateriāli;

| e) | “likumīgi iegūti” ir iegūti saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā ieguves valstī; |
| --- | --- |

e)

“likumīgi iegūti” ir iegūti saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā ieguves valstī;

| f) | “nelikumīgi iegūti” ir iegūti, pārkāpjot tiesību aktus, kas ir spēkā ieguves valstī; |
| --- | --- |

f)

“nelikumīgi iegūti” ir iegūti, pārkāpjot tiesību aktus, kas ir spēkā ieguves valstī;

| g) | “spēkā esoši tiesību akti” ir tiesību akti, kas ir spēkā kokmateriālu ieguves valstī un ar ko reglamentētas šādas jomas:






  — | tiesības iegūt kokmateriālus oficiāli publiskotās robežās; |
| --- | --- | --- |

g)

“spēkā esoši tiesību akti” ir tiesību akti, kas ir spēkā kokmateriālu ieguves valstī un ar ko reglamentētas šādas jomas:

—

tiesības iegūt kokmateriālus oficiāli publiskotās robežās;

| — | maksājumi par ieguves tiesībām un kokmateriāliem, tostarp nodevas, kas ir saistītas ar kokmateriālu ieguvi; |
| --- | --- |

—

maksājumi par ieguves tiesībām un kokmateriāliem, tostarp nodevas, kas ir saistītas ar kokmateriālu ieguvi;

| — | kokmateriālu ieguve, tostarp tieši saistīti tiesību akti vides un mežsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

—

kokmateriālu ieguve, tostarp tieši saistīti tiesību akti vides un mežsaimniecības jomā;

| — | tādas trešo personu leģitīmas lietojuma tiesības un īpašumtiesības, kuras ietekmē kokmateriālu ieguve; un |
| --- | --- |

—

tādas trešo personu leģitīmas lietojuma tiesības un īpašumtiesības, kuras ietekmē kokmateriālu ieguve; un

| — | tirdzniecības un muitas tiesību akti, ciktāl tas attiecas uz mežsaimniecības nozari. |
| --- | --- |

—

tirdzniecības un muitas tiesību akti, ciktāl tas attiecas uz mežsaimniecības nozari.

3. pants

Tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu statuss, uz kuriem attiecas FLEGT un CITES

Regulas (EK) Nr. 2173/2005 II un III pielikumā uzskaitītajos koka izstrādājumos izmantotie kokmateriāli, kuru izcelsme ir Regulas (EK) Nr. 2173/2005 I pielikumā uzskaitītajās partnervalstīs un kuri atbilst minētajai regulai un tās īstenošanas noteikumiem, šīs regulas piemērošanas nolūkā uzskata par likumīgi iegūtiem.

Kokmateriālus no Regulas (EK) Nr. 338/97 A, B un C pielikumā uzskaitītajām koku sugām, kuri atbilst minētajai regulai un tās īstenošanas noteikumiem, šīs regulas piemērošanas nolūkā uzskata par likumīgi iegūtiem.

4. pants

Tirgus dalībnieku pienākumi

1.   Tirgus dalībnieki veic likumības pārbaudes, lai mazinātu iespējamību laist tirgū nelikumīgi iegūtus kokmateriālus vai no šādiem kokmateriāliem izgatavotus koka izstrādājumus. Lai to nodrošinātu, viņi izmanto procedūru un pasākumu sistēmu (turpmāk “likumības pārbaužu sistēma”), kā izklāstīts 5. pantā.

2.   Visi tirgus dalībnieki uztur un regulāri izvērtē likumības pārbaužu sistēmu, ko viņi izmanto, ja vien tirgus dalībnieki neizmanto likumības pārbaužu sistēmu, ko ir izveidojusi kāda 7. pantā minētā pārraudzības organizācija.

5. pants

Likumības pārbaužu sistēmas

1.   Regulas 4. panta 1. punktā minētajās likumības pārbaužu sistēmās ir šādi elementi:

| a) | pasākumi un procedūras, kas dod pieeju šādai informācijai par tirgus dalībnieka tirgū laistiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem:






  — | koku sugas apraksts, arī pilns zinātnisks nosaukums vai ikdienā lietots nosaukums, tirdzniecības nosaukums un izstrādājuma tips; |
| --- | --- | --- |

a)

pasākumi un procedūras, kas dod pieeju šādai informācijai par tirgus dalībnieka tirgū laistiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem:

—

koku sugas apraksts, arī pilns zinātnisks nosaukums vai ikdienā lietots nosaukums, tirdzniecības nosaukums un izstrādājuma tips;

| — | ieguves valsts un, vajadzības gadījumā, precīzs attiecīgās valsts reģions, kur kokmateriāli iegūti; |
| --- | --- |

—

ieguves valsts un, vajadzības gadījumā, precīzs attiecīgās valsts reģions, kur kokmateriāli iegūti;

| — | daudzums (apjoms, svars vai vienību skaits); |
| --- | --- |

—

daudzums (apjoms, svars vai vienību skaits);

| — | tā piegādātāja nosaukums vai vārds un adrese, kurš ir piegādājis materiālus attiecīgam tirgus dalībniekam; |
| --- | --- |

—

tā piegādātāja nosaukums vai vārds un adrese, kurš ir piegādājis materiālus attiecīgam tirgus dalībniekam;

| — | dokumenti vai cita informācija, kas apliecina tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu atbilstību spēkā esošiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

dokumenti vai cita informācija, kas apliecina tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu atbilstību spēkā esošiem tiesību aktiem;

| b) | risku novērtējumi, kas tirgus dalībniekiem ļauj analizēt un izvērtēt risku, ka tirgū tiek laisti nelegāli iegūti kokmateriāli vai no šādiem kokmateriāliem izgatavoti koka izstrādājumi.
  Ekspertīzēs tiek ņemta vērā a) apakšpunktā minētā informācija, kā arī attiecīgi riska novērtēšanas kritēriji, tostarp:






  — | apliecinājums, ka ir ievēroti spēkā esošie tiesību akti, un tas var ietvert trešo personu veiktu sertifikāciju vai citus pārbaudītus modeļus, kas attiecas uz spēkā esošu tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

risku novērtējumi, kas tirgus dalībniekiem ļauj analizēt un izvērtēt risku, ka tirgū tiek laisti nelegāli iegūti kokmateriāli vai no šādiem kokmateriāliem izgatavoti koka izstrādājumi.

Ekspertīzēs tiek ņemta vērā a) apakšpunktā minētā informācija, kā arī attiecīgi riska novērtēšanas kritēriji, tostarp:

—

apliecinājums, ka ir ievēroti spēkā esošie tiesību akti, un tas var ietvert trešo personu veiktu sertifikāciju vai citus pārbaudītus modeļus, kas attiecas uz spēkā esošu tiesību aktu ievērošanu;

| — | tas, ka konkrētu sugu koki tiek iegūti galvenokārt nelegāli; |
| --- | --- |

—

tas, ka konkrētu sugu koki tiek iegūti galvenokārt nelegāli;

| — | tas, ka kokmateriālu ieguves valstī un/vai precīzā ieguves valsts reģionā ieguve vai prakse ir galvenokārt nelegāla; |
| --- | --- |

—

tas, ka kokmateriālu ieguves valstī un/vai precīzā ieguves valsts reģionā ieguve vai prakse ir galvenokārt nelegāla;

| — | koka izstrādājumu piegādes ķēdes sarežģītība; |
| --- | --- |

—

koka izstrādājumu piegādes ķēdes sarežģītība;

| c) | izņemot gadījumus, kad b) apakšpunktā minētajos risku novērtējumos apzinātie riski ir maznozīmīgi – risku mazināšanas procedūras, kuras ir piemērotu un samērīgu pasākumu un procedūru kopums, ar ko efektīvi mazina šos riskus, un kuras var prasīt arī papildu informāciju vai dokumentus un/vai trešo personu veiktas pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

izņemot gadījumus, kad b) apakšpunktā minētajos risku novērtējumos apzinātie riski ir maznozīmīgi – risku mazināšanas procedūras, kuras ir piemērotu un samērīgu pasākumu un procedūru kopums, ar ko efektīvi mazina šos riskus, un kuras var prasīt arī papildu informāciju vai dokumentus un/vai trešo personu veiktas pārbaudes.

2.   Sīki izklāstītus noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1. punkta vienādu īstenošanu, izņemot šā panta 1. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā minētos citus attiecīgos risku novērtējumu kritērijus, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Šos noteikumus pieņem līdz (..) (9).

3.   Lai ņemtu vērā tirgus attīstību un šīs regulas īstenošanā gūto pieredzi, jo īpaši to, kas apzināta ar 18. panta 3. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz citiem attiecīgiem risku novērtējumu kritērijiem, kas var būt vajadzīgi, lai papildinātu šā panta 1. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā minētos kritērijus. Pieņemot tādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.

Šajā punktā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 13., 14. un 15. pantā izklāstītās procedūras.

6. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu.

Dalībvalstis līdz (..) (10) dara Komisijai zināmus kompetento iestāžu nosaukumus un adreses. Dalībvalstis informē Komisiju par visām kompetento iestāžu nosaukumu un adrešu maiņām.

2.   Komisija publisko, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu. Sarakstu regulāri atjaunina.

7. pants

Pārraudzības organizācijas

1.   Pārraudzības organizācija veic šādas funkcijas:

| a) | uztur un regulāri izvērtē likumības pārbaužu sistēmu saskaņā ar 5. pantu un dod tirgus dalībniekiem tiesības to izmantot; |
| --- | --- |

a)

uztur un regulāri izvērtē likumības pārbaužu sistēmu saskaņā ar 5. pantu un dod tirgus dalībniekiem tiesības to izmantot;

| b) | pārbauda, vai tirgus dalībnieki pareizi izmanto likumības pārbaužu sistēmu; |
| --- | --- |

b)

pārbauda, vai tirgus dalībnieki pareizi izmanto likumības pārbaužu sistēmu;

| c) | attiecīgi rīkojas, ja tirgus dalībnieks likumības pārbaudes sistēmu nelieto pareizi, kā arī informē kompetentās iestādes, ja tirgus dalībnieks pieļauj smagu vai atkārtotu pārkāpumu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgi rīkojas, ja tirgus dalībnieks likumības pārbaudes sistēmu nelieto pareizi, kā arī informē kompetentās iestādes, ja tirgus dalībnieks pieļauj smagu vai atkārtotu pārkāpumu.

2.   Organizācija var lūgt to atzīt par pārraudzības organizāciju, ja tā atbilst šādām prasībām:

| a) | tā ir juridiska persona un ir juridiski izveidota Savienībā; |
| --- | --- |

a)

tā ir juridiska persona un ir juridiski izveidota Savienībā;

| b) | tai ir pietiekama spēja, lai veiktu 1. punktā minētās funkcijas; un |
| --- | --- |

b)

tai ir pietiekama spēja, lai veiktu 1. punktā minētās funkcijas; un

| c) | tā veic savas funkcijas, izvairoties no interešu konflikta. |
| --- | --- |

c)

tā veic savas funkcijas, izvairoties no interešu konflikta.

3.   Pieteikuma iesniedzēju, kas atbilst 2. punktā uzskaitītajām prasībām, atzīst par pārraudzības organizāciju, izmantojot vienu no šādiem veidiem:

| a) | dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst pārraudzības organizāciju, kas paredz darboties tikai un vienīgi attiecīgā dalībvalstī, un par to tūlīt informē Komisiju; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst pārraudzības organizāciju, kas paredz darboties tikai un vienīgi attiecīgā dalībvalstī, un par to tūlīt informē Komisiju;

| b) | Komisija, informējusi dalībvalstis, atzīst pārraudzības organizāciju, kas paredz darboties vairāk nekā vienā dalībvalstī vai visā Savienībā. |
| --- | --- |

b)

Komisija, informējusi dalībvalstis, atzīst pārraudzības organizāciju, kas paredz darboties vairāk nekā vienā dalībvalstī vai visā Savienībā.

4.   Kompetentās iestādes regulāri pārbauda, vai pārraudzības organizācijas, kas darbojas kādu kompetento iestāžu jurisdikcijā, joprojām veic 1. punktā uzskaitītās funkcijas un atbilst 2. punktā uzskaitītajām prasībām.

5.   Ja kompetentā iestāde konstatē, ka pārraudzības organizācija, ko Komisija ir atzinusi, vai nu vairs nepilda 1. punktā uzskaitītās funkcijas, vai arī vairs neatbilst 2. punktā uzskaitītajām prasībām, tā tūlīt informē Komisiju.

6.   Kompetentās iestādes vai Komisija var atsaukt atzīšanu, ja kompetentā iestāde vai Komisija konstatē, ka pārraudzības organizācija vairs nepilda 1. punktā uzskaitītās funkcijas vai neatbilst 2. punktā uzskaitītajām prasībām. Kompetentā iestāde vai Komisija var atsaukt vienīgi tādu atzīšanu, ko tā pati ir izdevusi. Pirms Komisija atsauc atzīšanu, tā informē dalībvalstis. Dalībvalstis informē Komisiju par atzīšanas atsaukšanu.

7.   Lai papildinātu procedūras noteikumus par to, kā atzīst pārraudzības organizācijas un kā atsauc to atzīšanu, kā arī lai tādus noteikumus grozītu, ja praksē tas izrādās vajadzīgs, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.

Šajā punktā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 13. līdz 15. pantā izklāstītās procedūras. Šos aktus pieņem līdz (..) (11).

8.   Sīki izklāstītus noteikumus par 4. punktā minēto pārbaužu biežumu un būtību, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu minētā punkta vienādu īstenošanu, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Šos noteikumus pieņem līdz (..) (11).

8. pants

Pārraudzības organizāciju saraksts

Komisija publicē pārraudzības organizāciju sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un dara to pieejamu savā interneta vietnē. Sarakstu regulāri atjaunina.

9. pants

Tirgus dalībnieku pārbaudes

1.   Kompetentās iestādes veic pārbaudes, lai pārliecinātos par to, vai tirgus dalībnieki ievēro 4. un 5. pantā izklāstītās prasības.

2.   Tirgus dalībnieki sniedz vajadzīgo palīdzību, lai atvieglotu 1. punktā minētās pārbaudes.

3.   Ja kompetentās iestādes 1. punktā minēto pārbaužu laikā konstatē trūkumus, tās var sniegt paziņojumu, ka attiecīgam tirgus dalībniekam ir jāveic korektīvas darbības. Ja attiecīgais tirgus dalībnieks neveic tādas darbības, viņam var piemērot sankcijas saskaņā ar 17. pantu.

10. pants

Pārbaužu dokumentēšana

1.   Kompetentās iestādes glabā dokumentāciju par 9. panta 1. punktā minētajām pārbaudēm līdz ar konkrētām norādēm par to būtību un rezultātiem, kā par visiem paziņojumiem attiecībā uz korektīvām darbībām, kas sniegti saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Visu pārbaužu dokumentāciju glabā vismaz 5 gadus.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju dara pieejamu visiem, kas to lūdz saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK.

11. pants

Sadarbība

1.   Lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu, kompetentās iestādes sadarbojas savā starpā, ar trešo valstu administratīvajām iestādēm un ar Komisiju.

2.   Kompetentās iestādes ar citu valstu kompetentajām iestādēm un ar Komisiju apmainās ar informāciju par nopietniem trūkumiem, kas konstatēti 7. panta 4. punktā un 9. panta 1. punktā minētajās pārbaudēs, un par saskaņā ar 17. pantu piemērotajām sankcijām.

12. pants

Grozījumi pielikumā

Lai ņemtu vērā šīs regulas īstenošanā gūto pieredzi, jo īpaši to, kas apzināta ar 18. panta 3. punktā minētajiem ziņojumiem, un izmaiņas attiecībā uz tehniskiem parametriem, kokmateriālu un koka izstrādājumu tiešiem lietotājiem un ražošanas procesiem, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, izdarot grozījumus pielikumā ietvertajā kokmateriālu un koka izstrādājumu sarakstā un to papildinot. Šādi akti nerada nesamērīgu slogu tirgus dalībniekiem. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.

Šajā pantā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 13., 14. un 15. pantā izklāstītās procedūras.

13. pants

Deleģēšana

1.   Šīs regulas 5. panta 3. punktā, 7. panta 7. punktā un 12. pantā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņiem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām, vēlākais, trīs mēnešus pirms ir beidzies trīs gadu laikposms pēc šīs regulas piemērošanas dienas. Pilnvaru deleģēšanu automātiski pagarina uz tikpat ilgiem laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 14. pantu.

2.   Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 14. un 15. pantā paredzētos nosacījumus.

14. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 5. panta 3. punktā, 7. panta 7. punktā un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru atsaukšanu, par to informē otru likumdevēju un Komisiju, vēlākais, vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, uz kurām deleģētajām pilnvarām attiecas iespējamā atsaukšana, un atsaukšanas iemeslus.

3   Lēmums par atsaukšanu izbeidz attiecīgajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas spēkā tūlīt vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģētu aktu trīs mēnešos no tā paziņošanas dienas.

2.   Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu vai ja pirms šīs dienas gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir pieņēmuši lēmumu neizteikt iebildumus, deleģētais akts stājas spēkā tā noteikumos paredzētajā dienā.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret pieņemto deleģēto aktu, akts nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šādu iebildumu iemeslus.

16. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (Forest Law Enforcement Governance and Trade – FLEGT) komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2173/2005 11. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

17. pants

Sankcijas

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Sankcijām ir jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis minētos noteikumus dara zināmus Komisijai, un nekavējoties paziņo tai visus turpmākus grozījumus, kas tās ietekmē.

18. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis reizi divos gados līdz 30. aprīlim pēc šīs regulas piemērošanas dienas sniedz Komisijai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu iepriekšējos divos gados.

2.   Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, Komisija sagatavo ziņojumu, kas reizi divos gados ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Līdz (..) (12) un pēc tam reizi sešos gados Komisija, pamatojoties uz ziņojumiem par šīs regulas piemērošanu un ņemot vērā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz administratīvām sekām, ko tā rada maziem un vidējiem uzņēmumiem, un attiecībā uz aptvertajiem izstrādājumiem. Vajadzības gadījumā ziņojumiem pievieno attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus.

19. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no (..) (13). Tomēr 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 7. panta 7. un 8. punktu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

20. pants

Publicēšana

Šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

(..),

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 318, 23.12.2009., 88. lpp.

1

(2)  OV C (..)., lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes (..) Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

5

(6)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 144, 4.6.1997., 19. lpp.

8

(9)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

9

(10)  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

11

(12)  36+30 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

12

(13)  30 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

13

---

PIELIKUMS

Kokmateriāli un koka izstrādājumi, kas ir klasificēti Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma kombinētajā nomenklatūrā (1) un uz ko attiecas šī regula

| — | 4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koka šķeldas vai skaidas; zāģu skaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti briketēs, granulās vai līdzīgi; |
| --- | --- |

—

4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koka šķeldas vai skaidas; zāģu skaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti briketēs, granulās vai līdzīgi;

| — | 4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses; |
| --- | --- |

—

4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses;

| — | 4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka; |
| --- | --- |

—

4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka;

| — | 4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm; |
| --- | --- |

—

4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm;

| — | 4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm; |
| --- | --- |

—

4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm;

| — | 4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti; |
| --- | --- |

—

4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti;

| — | 4410 Koka skaidu plātnes, orientētas koka skaidu plātnes (oriented strand board – OSB) un līdzīgas plātnes no koksnes vai citiem koksnes veida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām; |
| --- | --- |

—

4410 Koka skaidu plātnes, orientētas koka skaidu plātnes (oriented strand board – OSB) un līdzīgas plātnes no koksnes vai citiem koksnes veida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām;

| — | 4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas; |
| --- | --- |

—

4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas;

| — | 4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi; |
| --- | --- |

—

4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi;

| — | 4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos; |
| --- | --- |

—

4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos;

| — | 4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari; |
| --- | --- |

—

4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari;

| — | 4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; kabeļu spoles no koka; koka paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes; paliktņu apmales no koka; zārki;
  (Kas nav iesaiņojuma materiāli, ko lieto tikai kā iesaiņojuma materiālus, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus ražojumus.) |
| --- | --- |

—

4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; kabeļu spoles no koka; koka paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes; paliktņu apmales no koka; zārki;

(Kas nav iesaiņojuma materiāli, ko lieto tikai kā iesaiņojuma materiālus, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus ražojumus.)

| — | 4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši; |
| --- | --- |

—

4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši;

| — | 4418 Namdaru un būvgaldnieku izstrādājumi, arī saliekami koka paneļi, samontēti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas, kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas), ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā, galā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti; |
| --- | --- |

—

4418 Namdaru un būvgaldnieku izstrādājumi, arī saliekami koka paneļi, samontēti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas, kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas), ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā, galā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti;

| — | kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem); |
| --- | --- |

—

kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem);

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles; |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles;

| — | 9406 00 20 Saliekamas būvkonstrukcijas |
| --- | --- |

—

9406 00 20 Saliekamas būvkonstrukcijas

---

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2008. gada 17. oktobrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus. Regulas priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 17. oktobrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus. Regulas priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. panta 1. punkts.

| 2. | Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīlī pieņēma atzinumu pirmā lasījumā (1). Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2009. gada 1. oktobrī, un Reģionu komiteja informēja, ka tā neplāno sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīlī pieņēma atzinumu pirmā lasījumā (1). Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2009. gada 1. oktobrī, un Reģionu komiteja informēja, ka tā neplāno sniegt atzinumu.

| 3. | Padome 2010. gada 1. martā pirmajā lasījumā pieņēma savu nostāju saskaņā ar LESD 294. pantu. |
| --- | --- |

3.

Padome 2010. gada 1. martā pirmajā lasījumā pieņēma savu nostāju saskaņā ar LESD 294. pantu.

II.   MĒRĶI

Ar regulu ir paredzēts mazināt iespējamību, ka iekšējā tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus. Tā ir balstīta uz likumības pārbaužu principu un tajā galvenā uzmanība ir pievērsta pirmajai reizei, kad kokmateriālus un koka izstrādājumus laiž tirgū. Padome ir saglabājusi Komisijas sistēmiskās pieejas būtību. Tāpēc tā lielāko vērību pievērsa tam, lai izstrādātu juridiskas prasības attiecībā uz preventīvu tirgus dalībnieka rīcību.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgas piezīmes

Eiropas Parlaments (EP) pirmajā lasījumā 2009. gada 22. aprīlī pieņēma 75 grozījumus.

Padomes pirmā lasījuma nostājā daļēji vai pēc būtības ir ietverti vairāki Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi. Svarīgākie no tiem attiecas uz šādiem regulas elementiem – īpaša uzmanība būtu jāpievērš regulas ietekmei uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (22., 29., 47., un 72. grozījums), no regulas darbības jomas nebūtu jāizslēdz kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas obligāti ilgtspējas kritēriji (21. un 32. grozījums) un Komisijai būtu jāatzīst pārraudzības organizācijas, kuras plāno darboties vairāk nekā vienā dalībvalstī (51.–56. grozījums).

Citus labojumus, turpretī, neietvēra Padomes pirmā lasījuma nostājā, jo Padome uzskatīja, ka, ņemot vērā dokumentā veiktās izmaiņas, tie ir kļuvuši lieki. Padome iekļāva vairākas izmaiņas, kas saistītas ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī, it īpaši attiecībā uz tiesisko regulējumu, ko veidos, lai aizvietotu komitoloģijas sistēmu. Tā kā EP nostāju pirmajā lasījumā iesniedza apmēram septiņus mēnešus pirms Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, grozījumi, kas attiecās uz komitoloģiju, netika ņemti vērā, jo tie vairs nebija būtiski.

Tāpat Padomes pirmā lasījuma nostājā ir iekļautas vairākas izmaiņas, kas nav paredzētas Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā. Būtiskas izmaiņas ir aprakstītas šajā dokumentā turpmāk izklāstītajās sadaļās. Turklāt tekstā veikti redakcionāli grozījumi, lai to darītu skaidrāku vai nodrošinātu Regulas vispārēju konsekvenci.

2.   Konkrētas piezīmes

Definīcijas

Sākotnējā priekšlikumā ir izdarīti šādi grozījumi:

| — | “kokmateriālu un koka izstrādājumu” definīcija ir mainīta, lai norādītu, ka atkārtoti pārstrādāti kokmateriāli, proti, koka izstrādājumi vai tādu ražojumu sastāvdaļas, kas ražotas no kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kuru kalpošanas laiks ir beidzies un kuri citādi būtu nodoti atkritumos, nav ietverti definīcijā, jo tika uzskatīts, ka būtu nesamērīgi prasīt tirgus dalībniekiem noskaidrot informāciju par atkārtoti apstrādātos ražojumos ietvertu kokmateriālu sākotnējo izcelsmi; |
| --- | --- |

—

“kokmateriālu un koka izstrādājumu” definīcija ir mainīta, lai norādītu, ka atkārtoti pārstrādāti kokmateriāli, proti, koka izstrādājumi vai tādu ražojumu sastāvdaļas, kas ražotas no kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kuru kalpošanas laiks ir beidzies un kuri citādi būtu nodoti atkritumos, nav ietverti definīcijā, jo tika uzskatīts, ka būtu nesamērīgi prasīt tirgus dalībniekiem noskaidrot informāciju par atkārtoti apstrādātos ražojumos ietvertu kokmateriālu sākotnējo izcelsmi;

| — | ir dzēsts ierosinātais izņēmums attiecībā uz kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas obligāti ilgtspējas kritēriji (21. un 32. grozījums); |
| --- | --- |

—

ir dzēsts ierosinātais izņēmums attiecībā uz kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas obligāti ilgtspējas kritēriji (21. un 32. grozījums);

| — | ir precizēts, ka “kokmateriālu un koka izstrādājumu” definīcijā nebūtu jāiekļauj koka izstrādājumi, kas ir iegūti no tādiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kuri jau ir laisti tirgū (34. grozījums); |
| --- | --- |

—

ir precizēts, ka “kokmateriālu un koka izstrādājumu” definīcijā nebūtu jāiekļauj koka izstrādājumi, kas ir iegūti no tādiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, kuri jau ir laisti tirgū (34. grozījums);

| — | Padome precizēja termina “laišana tirgū” nozīmi, papildinot, ka tajā ietverti visi pārdošanas paņēmieni un ka tajā ietverta arī piegāde ar distanciālās saziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

Padome precizēja termina “laišana tirgū” nozīmi, papildinot, ka tajā ietverti visi pārdošanas paņēmieni un ka tajā ietverta arī piegāde ar distanciālās saziņas līdzekļiem;

| — | ir pievienots valsts reģiona jēdziens, lai aptvertu gadījumus, kad pastāv atšķirības starp valsts reģioniem; |
| --- | --- |

—

ir pievienots valsts reģiona jēdziens, lai aptvertu gadījumus, kad pastāv atšķirības starp valsts reģioniem;

| — | “ieguves valsts” definīcija ir paplašināta, lai iekļautu ne tikai valstis, bet arī teritorijas; |
| --- | --- |

—

“ieguves valsts” definīcija ir paplašināta, lai iekļautu ne tikai valstis, bet arī teritorijas;

| — | “risku regulācijas” un “pārraudzības organizāciju” definīcijas ir svītrotas, jo uzskatīja, ka šie jēdzieni ir vispusīgāk izklāstīti attiecīgajā pantā. |
| --- | --- |

—

“risku regulācijas” un “pārraudzības organizāciju” definīcijas ir svītrotas, jo uzskatīja, ka šie jēdzieni ir vispusīgāk izklāstīti attiecīgajā pantā.

Spēkā esoši tiesību akti

Spēkā esošu tiesību aktu definīcija ir viens no regulas projekta pamatjautājumiem, jo tirgus dalībniekam obligāti vajadzēs pieeju informācijai par kokmateriālu un koka izstrādājumu atbilstību spēkā esošiem tiesību aktiem. Padome tiecās panākt pareizo līdzsvaru starp plašu tiesību jomu sarakstu un sarakstu, kurā vispārīgi uzskaitītas svarīgās tiesību jomas. Padome ir paplašinājusi Komisijas ierosināto definīciju, ietverot ar mežsaimniecību saistītus tiesību aktus, tostarp vides jomas tiesību aktus, kā arī tirdzniecības un muitas tiesību aktus, kuri attiecas uz mežsaimniecības nozari. Padome ir pievienojusi formulējumu “trešo personu leģitīmas lietojuma tiesības un īpašuma tiesības..”, un var uzskatīt, ka tas ir līdzīgs EP formulējumam, kurā minētas “īpašumtiesības un vietējo pamatiedzīvotāju tiesības” (38. grozījums). Tomēr Padome uzskatīja, ka no juridiskā un praktiskā viedokļa būtu problemātiski iekļaut EP grozījumus par darbaspēka un kopienu labklājības tiesību aktiem.

Likumības pārbaužu sistēmas

Padome uzskatīja, ka ir svarīgi darīt skaidrākus galvenos regulas projekta elementus. Tāpēc tā izstrādāja trīs likumības pārbaužu sistēmas elementus – piekļuve attiecīgai informācijai, riska novērtējuma procedūra un riska mazināšanas procedūra. EP 37. grozījumā norādīja uz vajadzību skaidri noteikt divus elementus – riska apzināšana un riska mazināšana.

Riska novērtējuma procedūrām Padome noteica četrus riska novērtējuma kritērijus, kurus var papildināt saskaņā ar LESD 290. pantu.

Padome 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā ar stingrākām vai mazāk stingrām prasībām centās nošķirt riska novērtējuma un riska mazināšanas procedūras atbilstīgi dažādiem faktoriem, piemēram, izstrādājuma un tā izcelsmes sarežģītība, skaidri nenorādot situācijas, kurās ir jāpievērš īpaša uzmanība (47. grozījums).

Atšķirībā no EP, Padome nepaplašināja likumības pārbaudes pienākumu, lai ietvertu citus tirgus dalībniekus, ne tikai tos, kas kokmateriālus un koka izstrādājumus laiž tirgū pirmo reizi (15., 17., 19., 20., 31., 33., 35., 41., 42., 43., un 50. grozījums). Tādu noteikumu paplašināšanu uzskatīja par nepamatotu apgrūtinājumu.

Padome iekļāva iespēju tirgus dalībniekam izvēlēties vienu no trīs dažādām likumības pārbaužu sistēmām – pašu izstrādātu, pārraudzības organizācijas nodrošinātu likumības pārbaužu sistēmu vai trešās personas nodrošinātu sistēmu.

Darbības joma

Piekrītot EP viedoklim, Padome dzēsa ierosinājumu, ka regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas obligāti ilgtspējas kritēriji (21. un 32. grozījums).

Pielikums

Padome pārkārtoja pielikumā iekļauto koka izstrādājumu sarakstu atbilstīgi KN kodiem un pievienoja dažas izstrādājumu kategorijas. Tā uzskatīja, ka, ja pievienotu citas kategorijas (74. un 75. grozījums), tirgus dalībnieku nasta šajā posmā būtu pārāk liela.

Pārraudzības organizācijas

Padome piekrita EP viedoklim, ka ir svarīgi, lai visā ES būtu saskaņoti standarti, un ierosināja, ka Komisijai būtu jāatzīst pārraudzības organizācijas. Padome nošķīra pārraudzības organizācijas, kas iecerējušas darboties vienā dalībvalstī, un organizācijas, kas iecerējušas darboties vairākās dalībvalstīs. Tā vienojās, ka Komisijai būtu jāatzīst tās organizācijas, kuras darbojas vairākās dalībvalstīs (51., 53., 54., 55. un 56. grozījums), (sal. ar 7. panta 3. punktu). Tomēr tā uzskatīja, ka ir lietderīgāk, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir atbildīga par tādu pārraudzības organizāciju atzīšanu, kuras darbojas tikai attiecīgajā dalībvalstī. Tāpat kā EP, Padome uzskatīja, ka ir svarīgi, lai pārraudzības organizācija veiktu savus uzdevumus, izvairoties no interešu konflikta (51. grozījums) (sal. ar 7. panta 2. punkta c) apakšpunktu). Uzskatīja, ka nav jānošķir tas, vai pārraudzības organizācija ir valsts vai privāta struktūra (51. un 52. punkts).

Sankcijas

Padome izvērtēja iespēju regulai pievienot sankciju sarakstu (69. grozījums), bet pēc plašas apspriedes nolēma saglabāt Komisijas priekšlikumā ietverto formulējumu, kas atbilst apstiprinātiem ES tiesību aktu formulējumiem. Daudzas dalībvalstis uzskatīja, ka sankciju pakāpe un būtība ir dalībvalstu kompetences jomā. Turklāt sankciju saraksta veidošana izraisīja dažus praktiskus jautājumus, piemēram, par saraksta pilnīgumu un grūtībām šajā posmā apzināt visus iespējamos pārkāpumus.

Aizliegums

Padome ir saglabājusi Komisijas priekšlikuma sistēmiskās pieejas būtību. Tirgus dalībniekiem būtu jāizmanto likumības pārbaudes, lai mazinātu iespējamību, ka tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un koka izstrādājumus. Padome nepiekrīt EP viedoklim, ka ir jāievieš aizliegums, lai nodrošinātu likumību (17., 19., 31., 42. (attiecībā uz 3. panta 1. punktu), 43., 50. un 71. grozījums). Tādu darbības jomas paplašinājumu neuzskatīja par atbilstīgu priekšlikuma būtībai, un tāpēc tas nav pieņemams.

Piemērošana

Padome uzskatīja, ka, lai arī cik tas būtu vēlams, būtu nereāli noteikt, ka regulu sāk piemērot tikai gadu pēc tās stāšanās spēkā (73. grozījums). Minētā iemesla dēļ un lai tirgus dalībniekiem dotu laiku pielāgoties jaunajiem apstākļiem, kā arī lai būtu laiks īstenošanas pasākumu pieņemšanai, tika ierosināts, ka regulu vajadzētu sākt piemērot 30 mēnešus pēc tās stāšanās spēkā.

Mazo uz vidējo uzņēmumu/tirgus dalībnieku stāvoklis

Tāpat kā EP, Padome ņēma vērā mazu un vidēju uzņēmumu un tirgus dalībnieku īpašo stāvokli (22., 29., 47. un 72. grozījums). Piemēram, tā ir iekļāvusi jēdzienu maznozīmīgs risks 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā. 12. pantā ir norādīts, ka ar deleģētiem aktiem, ar ko grozīs un papildinās pielikumā izklāstīto kokmateriālu un koka izstrādājumu sarakstu, nevajadzētu radīt nesamērīgu slogu tirgus dalībniekiem. 18. pantā par ziņojumiem Padome papildināja tekstu, paredzot, ka regulas pārskatīšanā īpaši jāņem vērā administratīvās sekas, ko tā rada maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Apsvērumi un atsauces uz vides jautājumiem (ilgtspējīga mežu apsaimniekošana)

EP ir pievienojis daudzus apsvērumus, lai regulā ņemtu vērā mežu vidi, bioloģisko daudzveidību, mežu ekosistēmas un ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu (2.–8., 10., 11. un 14. grozījums). Padome uzskata, ka regulas pamatā ir likumības pārbaudes sistēma un tāda tirgus dalībnieku rīcība, lai līdz minimumam samazinātu iespējamību, ka tirgū nonāk nelikumīgi iegūti kokmateriāli, tāpēc tādas atsauces ir liekas, neatkarīgi no tā, cik vēlams ir to mērķis. Turklāt apsvērumi ir paredzēti, lai pamatotu regulas noteikumus, taču šajā gadījumā nav funkcionālu noteikumu, ar kuriem minētos apsvērumus var saistīt.

Pārskatīšana

Padome un EP bija vienisprātis, ka Komisijai ir jāpārskata regula un ka tādā pārskatīšanā īpaši jāpievēršas jautājumam par to, kādas administratīvās sekas tā rada maziem un vidējiem uzņēmumiem (72. grozījums).

3.   Citi Padomes izdarītie grozījumi

Tādu koka izstrādājumu statuss, uz kuriem attiecas FLEGT un CITES

Noteikumi par kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas FLEGT un CITES, ir izklāstīti atsevišķā pantā, jo regulā FLEGT licences un CITES sertifikāti tiek uzskatīti par pietiekamu pierādījumu likumīgai ieguvei.

Kompetentu iestāžu sadarbība

Padome uzskatīja, ka 11. pantā paredzētajai informācijas apmaiņai jānotiek tikai attiecībā uz nopietniem trūkumiem. Padome arī norādīja, ka informācijas apmaiņā būtu jāietver piemēroto sankciju veidi.

Temats

Lai precizētu regulā paredzētos pienākumus, Padome ir papildinājusi tekstu, nosakot, ka mērķis ir mazināt iespējamību, ka tirgū laiž nelikumīgi iegūtus kokmateriālus vai koka izstrādājumus, kas izgatavoti no tādiem kokmateriāliem.

Izmaiņas saistībā ar Lisabonas Līgumu

Tā kā Padome uzskata, ka būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, tā dokumentā iekļāva trīs jaunus noteikumus, kas vajadzīgi tādu deleģētu aktu izmantošanai, – 5. panta 3. punktu, 7. panta 7. punktu un 12. pantu, kā arī jaunu apsvērumu. Tāpat Padome arī pielāgoja noteikumus par īstenošanas pasākumu pieņemšanu saskaņā ar LESD 291. pantu.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka tās pirmā lasījuma nostāja atbilst Komisijas priekšlikuma pamatmērķiem. Tā ietver līdzsvarotu pasākumu kopumu, kas sekmētu mērķu sasniegšanu cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi.

Padome gaida konstruktīvas sarunas ar Eiropas Parlamentu, lai panāktu praktiski īstenojamu vienošanos par šo regulu.

---

(1)  8881/09.

---