# Den Europæiske Unions C 140/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.140.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 140 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang29. maj 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.140.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 140

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang29. maj 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2010/C 140/01 | Rådets udtalelse om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2013 | 1 |
| 2010/C 140/02 | Rådets Udtalelse om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 | 6 |
| 2010/C 140/03 | Rådets udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 | 12 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2010/C 140/01

Rådets udtalelse om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2013

1

2010/C 140/02

Rådets Udtalelse om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

6

2010/C 140/03

Rådets udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

12

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 140/04 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 140/04

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2010/C 140/07 | Rådet konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union | 22 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 140/08 | Euroens vekselkurs | 24 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2010/C 140/07

Rådet konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union

22

Europa-Kommissionen

2010/C 140/08

Euroens vekselkurs

24

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 140/09 | Statsstøtte — Spanien — Statsstøtte C 10/10 (ex N 562/09) — Omstruktureringsstøtte til A NOVO Comlink SL — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 140/09

Statsstøtte — Spanien — Statsstøtte C 10/10 (ex N 562/09) — Omstruktureringsstøtte til A NOVO Comlink SL — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/1

---

RÅDETS UDTALELSE

om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2009-2013

2010/C 140/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2009-2013.

| (2) | Den estiske økonomi er i øjeblikket på vej ud af en alvorlig recession. Mens recessionen har ført til et markant pres på de offentlige finanser, har omslaget i den uholdbare indenlandske efterspørgsel og den bristede boligboble resulteret i en hurtig afvikling af tidligere store interne og eksterne ubalancer. Under hensyntagen til de betydelige makroøkonomiske ubalancer forud for nedgangen var regeringens omfattende og beslutsomme indsats for at begrænse konjunkturnedgangens negative indvirkning på de offentlige finanser en fornuftig reaktion i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Den hjalp med til at dæmpe de risici, der var forbundet med økonomien, budgettet og det finansielle system, og bidrog til at genskabe konkurrenceevnen gennem pris- og løntilpasning i økonomien. Fastholdelse af solide monetære stødpuder til støtte for valutakursstabiliteten og forsigtige politikker i den finansielle sektor, herunder et bedre grænseoverskridende samarbejde, bidrog til at undgå en negativ udvikling. De høje gældsniveauer, der er akkumuleret i den private sektor, er nu gradvis ved at blive reduceret, men vil ikke desto mindre trykke opsvinget og lægge en dæmper på forbrug og investeringer. De centrale politiske udfordringer, der venter forude, omfatter en forøgelse af produktiviteten i økonomien for at forbedre konkurrenceevnen yderligere og gøre fremskridt i retning mod en langvarig konvergens og en begrænsning af risikoen for kompetencetab som følge af langtidsledighed. Mere generelt går den økonomiske udfordring ud på at genskabe en positiv og holdbar vækst, samtidig med at det undgås, at der igen opstår store interne og eksterne ubalancer. Der er allerede sket en større tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst i de kommende år, men der kan fortsat gøres yderligere fremskridt på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(2)

Den estiske økonomi er i øjeblikket på vej ud af en alvorlig recession. Mens recessionen har ført til et markant pres på de offentlige finanser, har omslaget i den uholdbare indenlandske efterspørgsel og den bristede boligboble resulteret i en hurtig afvikling af tidligere store interne og eksterne ubalancer. Under hensyntagen til de betydelige makroøkonomiske ubalancer forud for nedgangen var regeringens omfattende og beslutsomme indsats for at begrænse konjunkturnedgangens negative indvirkning på de offentlige finanser en fornuftig reaktion i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Den hjalp med til at dæmpe de risici, der var forbundet med økonomien, budgettet og det finansielle system, og bidrog til at genskabe konkurrenceevnen gennem pris- og løntilpasning i økonomien. Fastholdelse af solide monetære stødpuder til støtte for valutakursstabiliteten og forsigtige politikker i den finansielle sektor, herunder et bedre grænseoverskridende samarbejde, bidrog til at undgå en negativ udvikling. De høje gældsniveauer, der er akkumuleret i den private sektor, er nu gradvis ved at blive reduceret, men vil ikke desto mindre trykke opsvinget og lægge en dæmper på forbrug og investeringer. De centrale politiske udfordringer, der venter forude, omfatter en forøgelse af produktiviteten i økonomien for at forbedre konkurrenceevnen yderligere og gøre fremskridt i retning mod en langvarig konvergens og en begrænsning af risikoen for kompetencetab som følge af langtidsledighed. Mere generelt går den økonomiske udfordring ud på at genskabe en positiv og holdbar vækst, samtidig med at det undgås, at der igen opstår store interne og eksterne ubalancer. Der er allerede sket en større tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst i de kommende år, men der kan fortsat gøres yderligere fremskridt på mellemlang sigt.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund vil det være særdeles vigtigt at sætte fart i strukturreformerne med det formål at støtte den potentielle vækst. En forudsætning for dette er at tilpasse økonomien i retning af en mere holdbar vækstsammensætning, hvor eksporten spiller en mere fremtrædende rolle. Især i betragtning af den betydelige stigning i arbejdsløsheden i Estland er det vigtigt at fremskynde gennemførelsen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, sætte uddannelsessystemerne bedre i stand til at dække arbejdsmarkedets behov og investere i livslang læring. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund vil det være særdeles vigtigt at sætte fart i strukturreformerne med det formål at støtte den potentielle vækst. En forudsætning for dette er at tilpasse økonomien i retning af en mere holdbar vækstsammensætning, hvor eksporten spiller en mere fremtrædende rolle. Især i betragtning af den betydelige stigning i arbejdsløsheden i Estland er det vigtigt at fremskynde gennemførelsen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, sætte uddannelsessystemerne bedre i stand til at dække arbejdsmarkedets behov og investere i livslang læring.

| (4) | I programmets makroøkonomiske scenario forventes det, at det reale BNP — efter et anslået dyk på 14,5 % i 2009 — vil være fladt (– 0,1 %) på helårsbasis i 2010 for derefter at stige til en gennemsnitlig vækst på 3,7 % i resten af programperioden.
  Det forventes, at konjunkturerne begynder at bedres gradvis i løbet af 2010. Den indenlandske efterspørgsel forventes fortsat at fungere som en hæmsko for opsvinget i 2010, idet væksten hovedsagelig stammer fra en øget ekstern efterspørgsel og en vending i lagercyklen. Det forventes, at der kommer gang i de indenlandske vækstkilder fra 2011. Vurderet på grundlag af de i øjeblikket foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på troværdige vækstantagelser, samtidig med at usikkerheden omkring den økonomiske udvikling fortsat er stor. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske, og de monetære og valutariske antagelser er forenelige med resten af det makroøkonomiske scenario. Der ses allerede nominelle fald i de indenlandske priser og lønninger, og disse forventes at fortsætte i 2010 ifølge både programmet og Kommissionens prognose fra efteråret 2009, om end med visse forskelle. På baggrund af sammenbruddet i importen som følge af recessionen er det tidligere store underskud over for udlandet blevet vendt til et overskud, som forventes at blive fastholdt på mellemlang sigt på et højere niveau end i Kommissionens efterårsprognose på grund af programmets mere forsigtige forventninger med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Programmet forventer en yderligere stigning i arbejdsløsheden i 2010 og et fald i erhvervsfrekvensen i programperioden. |
| --- | --- |

(4)

I programmets makroøkonomiske scenario forventes det, at det reale BNP — efter et anslået dyk på 14,5 % i 2009 — vil være fladt (– 0,1 %) på helårsbasis i 2010 for derefter at stige til en gennemsnitlig vækst på 3,7 % i resten af programperioden.

Det forventes, at konjunkturerne begynder at bedres gradvis i løbet af 2010. Den indenlandske efterspørgsel forventes fortsat at fungere som en hæmsko for opsvinget i 2010, idet væksten hovedsagelig stammer fra en øget ekstern efterspørgsel og en vending i lagercyklen. Det forventes, at der kommer gang i de indenlandske vækstkilder fra 2011. Vurderet på grundlag af de i øjeblikket foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på troværdige vækstantagelser, samtidig med at usikkerheden omkring den økonomiske udvikling fortsat er stor. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske, og de monetære og valutariske antagelser er forenelige med resten af det makroøkonomiske scenario. Der ses allerede nominelle fald i de indenlandske priser og lønninger, og disse forventes at fortsætte i 2010 ifølge både programmet og Kommissionens prognose fra efteråret 2009, om end med visse forskelle. På baggrund af sammenbruddet i importen som følge af recessionen er det tidligere store underskud over for udlandet blevet vendt til et overskud, som forventes at blive fastholdt på mellemlang sigt på et højere niveau end i Kommissionens efterårsprognose på grund af programmets mere forsigtige forventninger med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Programmet forventer en yderligere stigning i arbejdsløsheden i 2010 og et fald i erhvervsfrekvensen i programperioden.

| (5) | Myndighedernes overordnede økonomiske og budgetmæssige strategi afspejler deres stærke tro på sunde offentlige finanser. I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 2,6 % af BNP, hvilket ligger meget tæt på 2008-niveauet (2,7 %). Dette skyldes en omfattende og vidtrækkende budgetkonsolidering, som blev gennemført i løbet af 2009 på baggrund af en væsentlig forringelse af den økonomiske situation. Den gennemførte konsolidering resulterede i en beskeden stigning i de nominelle indtægter — hovedsagelig som følge af højere ikke-skatterelaterede indtægter og en forhøjelse af flere skattesatser – til trods for et betydeligt fald i det nominelle BNP. Som følge af store nedskæringer i det offentlige forbrug er udgifterne desuden blevet fastholdt på et niveau svarende til 2008-niveauet. Samtidig resulterede en større udnyttelse af EU's strukturfonde i en konjunkturudjævnende støtte til økonomien.
  Forbedringen af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode, udgjorde 3,5 % af BNP ifølge programmet, hvilket er ensbetydende med en meget restriktiv budgetstilling. Samtidig peger det samlede omfang af de diskretionære foranstaltninger, der er gennemført i 2009, på en endnu højere konsolideringsindsats, som udgør over 9 % af BNP. Forskellen kan for det første tilskrives det forhold, at konsolideringsstrategien i vid udstrækning beroede på at vende den tidligere fastsatte udgiftsstigning i det offentlige forbrug og de sociale ydelser, og for det andet den negative sammensætningseffekt på skatteindtægterne, som især skyldes et markant fald i det private forbrug og lønningerne, samt for det tredje usikkerheden i forbindelse med beregningen af de konjunkturkorrigerede saldi som følge af nedgangens omfang og kendetegn. Ifølge programmet vil det samlede offentlige underskud begynde at falde gradvis i 2010 og udvise overskud inden udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(5)

Myndighedernes overordnede økonomiske og budgetmæssige strategi afspejler deres stærke tro på sunde offentlige finanser. I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 2,6 % af BNP, hvilket ligger meget tæt på 2008-niveauet (2,7 %). Dette skyldes en omfattende og vidtrækkende budgetkonsolidering, som blev gennemført i løbet af 2009 på baggrund af en væsentlig forringelse af den økonomiske situation. Den gennemførte konsolidering resulterede i en beskeden stigning i de nominelle indtægter — hovedsagelig som følge af højere ikke-skatterelaterede indtægter og en forhøjelse af flere skattesatser – til trods for et betydeligt fald i det nominelle BNP. Som følge af store nedskæringer i det offentlige forbrug er udgifterne desuden blevet fastholdt på et niveau svarende til 2008-niveauet. Samtidig resulterede en større udnyttelse af EU's strukturfonde i en konjunkturudjævnende støtte til økonomien.

Forbedringen af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode, udgjorde 3,5 % af BNP ifølge programmet, hvilket er ensbetydende med en meget restriktiv budgetstilling. Samtidig peger det samlede omfang af de diskretionære foranstaltninger, der er gennemført i 2009, på en endnu højere konsolideringsindsats, som udgør over 9 % af BNP. Forskellen kan for det første tilskrives det forhold, at konsolideringsstrategien i vid udstrækning beroede på at vende den tidligere fastsatte udgiftsstigning i det offentlige forbrug og de sociale ydelser, og for det andet den negative sammensætningseffekt på skatteindtægterne, som især skyldes et markant fald i det private forbrug og lønningerne, samt for det tredje usikkerheden i forbindelse med beregningen af de konjunkturkorrigerede saldi som følge af nedgangens omfang og kendetegn. Ifølge programmet vil det samlede offentlige underskud begynde at falde gradvis i 2010 og udvise overskud inden udgangen af programperioden.

| (6) | I programmet forventes et samlet underskud på 2,2 % af BNP i 2010. Forbedringen i den samlede saldo i forhold til året før kan hovedsagelig tilskrives den helårsvirkning, som de konsolideringsforanstaltninger, der er gennemført fra anden halvdel af 2009, har haft både på indtægts- og udgiftssiden. Der blev desuden gennemført yderligere punktafgiftsforhøjelser i 2010, som resulterede i en fremskrevet stigning i skatteindtægterne til trods for, at det nominelle BNP skrumpede med ca. 1,25 %. De nominelle udgifter forventes stort set at forblive på 2009-niveauet, med en vis stigning i de offentlige investeringer, som opvejes af et yderligere fald i det offentlige forbrug; udgiftskvoten stiger således en smule. Ud over helårsvirkningen af konsolideringsbeslutninger, som blev truffet i anden halvdel af 2009, og som beløber sig til 2,5 % af BNP, udgør de supplerende foranstaltninger til forbedring af budgetstillingen som helhed 0,7 % af BNP i 2010. Den planlagte budgetstilling målt ved en ændring i den strukturelle saldo er ikke desto mindre stort set neutral. Forskellen mellem de to metoder forklares dels ved det forhold, at der i programmet lægges stadig større vægt på engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger på baggrund af stadig svage konjunkturer, og dels ved den ovennævnte usikkerhed omkring beregningen af de konjunkturkorrigerede saldi. |
| --- | --- |

(6)

I programmet forventes et samlet underskud på 2,2 % af BNP i 2010. Forbedringen i den samlede saldo i forhold til året før kan hovedsagelig tilskrives den helårsvirkning, som de konsolideringsforanstaltninger, der er gennemført fra anden halvdel af 2009, har haft både på indtægts- og udgiftssiden. Der blev desuden gennemført yderligere punktafgiftsforhøjelser i 2010, som resulterede i en fremskrevet stigning i skatteindtægterne til trods for, at det nominelle BNP skrumpede med ca. 1,25 %. De nominelle udgifter forventes stort set at forblive på 2009-niveauet, med en vis stigning i de offentlige investeringer, som opvejes af et yderligere fald i det offentlige forbrug; udgiftskvoten stiger således en smule. Ud over helårsvirkningen af konsolideringsbeslutninger, som blev truffet i anden halvdel af 2009, og som beløber sig til 2,5 % af BNP, udgør de supplerende foranstaltninger til forbedring af budgetstillingen som helhed 0,7 % af BNP i 2010. Den planlagte budgetstilling målt ved en ændring i den strukturelle saldo er ikke desto mindre stort set neutral. Forskellen mellem de to metoder forklares dels ved det forhold, at der i programmet lægges stadig større vægt på engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger på baggrund af stadig svage konjunkturer, og dels ved den ovennævnte usikkerhed omkring beregningen af de konjunkturkorrigerede saldi.

| (7) | Hovedmålet for programmets mellemfristede budgetstrategi er at nå den mellemfristede målsætning, der i programmet defineres som en strukturel saldo, inden udgangen af programperioden i 2013, hvor den samlede og primære saldo forventes at udvise et overskud. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning mere end tilstrækkeligt stabilitets- og vækstpagtens mål. Den strukturelle saldo, beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode, vil ifølge programmet forbedres med 0,5-1 % af BNP om året i perioden 2011-2013. Forbedringen forventes hovedsagelig at komme, fordi udgiftskvoten falder hurtigere end indtægtskvoten, med en forventet nominel reduktion i de fleste primære udgiftskategorier i de seneste år af programmet, herunder især aflønning af ansatte og sociale betalinger. Programmet rummer imidlertid ingen detaljerede oplysninger om de brede foranstaltninger, der skal støtte denne konsolidering. Afhængigheden af engangsforanstaltninger for at nå budgetmålene vil falde i 2011 og forsvinde i programmets seneste år. Denne tendens og udtømningen af de finansielle midler, der står til rådighed under de finansielle overslag for 2007-2013, medfører, at andelen af ikke-skattemæssige indtægter forventes at falde til 2008-niveauet inden udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedmålet for programmets mellemfristede budgetstrategi er at nå den mellemfristede målsætning, der i programmet defineres som en strukturel saldo, inden udgangen af programperioden i 2013, hvor den samlede og primære saldo forventes at udvise et overskud. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning mere end tilstrækkeligt stabilitets- og vækstpagtens mål. Den strukturelle saldo, beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode, vil ifølge programmet forbedres med 0,5-1 % af BNP om året i perioden 2011-2013. Forbedringen forventes hovedsagelig at komme, fordi udgiftskvoten falder hurtigere end indtægtskvoten, med en forventet nominel reduktion i de fleste primære udgiftskategorier i de seneste år af programmet, herunder især aflønning af ansatte og sociale betalinger. Programmet rummer imidlertid ingen detaljerede oplysninger om de brede foranstaltninger, der skal støtte denne konsolidering. Afhængigheden af engangsforanstaltninger for at nå budgetmålene vil falde i 2011 og forsvinde i programmets seneste år. Denne tendens og udtømningen af de finansielle midler, der står til rådighed under de finansielle overslag for 2007-2013, medfører, at andelen af ikke-skattemæssige indtægter forventes at falde til 2008-niveauet inden udgangen af programperioden.

| (8) | Budgetresultaterne kunne blive værre end fremskrevet i programmet på kort og mellemlang sigt. Som anført ovenfor er den makroøkonomiske situation behæftet med stor usikkerhed, og denne usikkerhed indebærer klare budgetmæssige risici, selv om det ikke er muligt at sige, om sidstnævnte risici går i op- eller nedadgående retning. Den yderligere usikkerhed med hensyn til 2010 skyldes afhængigheden af volatile poster. Bl.a. det planlagte salg af ikke-finansielle aktiver på i alt 0,5 % af BNP bliver måske ikke fuldt realiseret, mens fradrag for udbytter og overskudsandele fra statsejede virksomheder er genstand for administrative afgørelser og derfor forbundet med visse gennemførelsesrisici. Endvidere skyldes de højere end forventede skatteindtægter i 2009 delvis en omfattende oplagring af punktafgiftsbelagte varer forud for afgiftsforhøjelserne i januar 2010, og de kan resultere i en udlignende negativ indtægtsvirkning i 2010.
  Mens afhængigheden af engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger falder i programmets seneste år, er der ikke tilstrækkelige oplysninger om strukturelle foranstaltninger til afløsning af disse, hvilket medfører risici for målene. De solide budgetresultater, som de estiske myndigheder har opnået, formindsker imidlertid disse risici. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kunne blive værre end fremskrevet i programmet på kort og mellemlang sigt. Som anført ovenfor er den makroøkonomiske situation behæftet med stor usikkerhed, og denne usikkerhed indebærer klare budgetmæssige risici, selv om det ikke er muligt at sige, om sidstnævnte risici går i op- eller nedadgående retning. Den yderligere usikkerhed med hensyn til 2010 skyldes afhængigheden af volatile poster. Bl.a. det planlagte salg af ikke-finansielle aktiver på i alt 0,5 % af BNP bliver måske ikke fuldt realiseret, mens fradrag for udbytter og overskudsandele fra statsejede virksomheder er genstand for administrative afgørelser og derfor forbundet med visse gennemførelsesrisici. Endvidere skyldes de højere end forventede skatteindtægter i 2009 delvis en omfattende oplagring af punktafgiftsbelagte varer forud for afgiftsforhøjelserne i januar 2010, og de kan resultere i en udlignende negativ indtægtsvirkning i 2010.

Mens afhængigheden af engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger falder i programmets seneste år, er der ikke tilstrækkelige oplysninger om strukturelle foranstaltninger til afløsning af disse, hvilket medfører risici for målene. De solide budgetresultater, som de estiske myndigheder har opnået, formindsker imidlertid disse risici.

| (9) | Den offentlige bruttogældskvote på 7,8 % af BNP i 2009 ligger et godt stykke under traktatens referenceværdi. Gældskvoten forventes at stige til 14,3 % af BNP inden udgangen af programperioden, idet den drives af offentlige underskud. Det offentlige forventes at fastholde sin nettoaktivstilling igennem programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogældskvote på 7,8 % af BNP i 2009 ligger et godt stykke under traktatens referenceværdi. Gældskvoten forventes at stige til 14,3 % af BNP inden udgangen af programperioden, idet den drives af offentlige underskud. Det offentlige forventes at fastholde sin nettoaktivstilling igennem programperioden.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være mere end tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten senest i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være mere end tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten senest i 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger betydeligt under EU-gennemsnittet. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) blev vurderet til at være lave. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger betydeligt under EU-gennemsnittet. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) blev vurderet til at være lave.

| (12) | Budgetrammen er baseret på en regel om nominel balance for den offentlige budgetstilling. Reglen har længe været et fast holdepunkt for den økonomiske politik og har bidraget til solide budgetmæssige resultater og akkumulering af finansielle aktiver.
  I de seneste år er anvendelsen af denne regel blevet videreudviklet gennem en bedre tilpasning til konjunkturcyklen, hvorved visse karakteristika ved strategien med en strukturel saldo er blevet anvendt, således at der blev tilstræbt overskud på toppen af konjunkturforløbet, og under recessionen blev der accepteret underskud. Fraværet af særskilte udgifts- og/eller indtægtsregler kan imidlertid have bidraget til, at uventede indtægter delvis er givet ud under konjunkturelle opsving og højdepunkter. Der er desuden en række mangler i de mellemfristede budgetrammer, som svækker kontinuiteten mellem de årlige opdateringer; det gælder fortsat, at opdaterede konvergensprogrammer ikke drøftes, før de vedtages af parlamentet. Programmet indeholder planer, som allerede er under gennemførelse, om at styrke budgetproceduren ved at forbedre den strategiske og årlige planlægning, hvorved nogle af ovennævnte mangler skulle kunne afhjælpes. |
| --- | --- |

(12)

Budgetrammen er baseret på en regel om nominel balance for den offentlige budgetstilling. Reglen har længe været et fast holdepunkt for den økonomiske politik og har bidraget til solide budgetmæssige resultater og akkumulering af finansielle aktiver.

I de seneste år er anvendelsen af denne regel blevet videreudviklet gennem en bedre tilpasning til konjunkturcyklen, hvorved visse karakteristika ved strategien med en strukturel saldo er blevet anvendt, således at der blev tilstræbt overskud på toppen af konjunkturforløbet, og under recessionen blev der accepteret underskud. Fraværet af særskilte udgifts- og/eller indtægtsregler kan imidlertid have bidraget til, at uventede indtægter delvis er givet ud under konjunkturelle opsving og højdepunkter. Der er desuden en række mangler i de mellemfristede budgetrammer, som svækker kontinuiteten mellem de årlige opdateringer; det gælder fortsat, at opdaterede konvergensprogrammer ikke drøftes, før de vedtages af parlamentet. Programmet indeholder planer, som allerede er under gennemførelse, om at styrke budgetproceduren ved at forbedre den strategiske og årlige planlægning, hvorved nogle af ovennævnte mangler skulle kunne afhjælpes.

| (13) | De skatteændringer, der er gennemført i 2009-2010, fortsætter strategien med at flytte beskatningen over mod forbrug og brug af naturressourcer, samtidig med at afhængigheden af skat på arbejdskraft også er steget. I programmet henvises der desuden til en igangværende analyse af effektiviteten af eksisterende fritagelser og præferenceskattesatser, sikring af større fleksibilitet i budgetproceduren gennem reduktion af antallet af øremærkede indtægter, igangværende bestræbelser på at modarbejde skattesvig og en yderligere forenkling og strømlining af skatteadministrationen. Disse foranstaltninger, og yderligere skift i beskatningen fra arbejdskraft over mod mindre konjunkturfølsomme kilder, kunne bidrage til at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser samt til at mindske risiciene for de budgetmæssige udsigter. |
| --- | --- |

(13)

De skatteændringer, der er gennemført i 2009-2010, fortsætter strategien med at flytte beskatningen over mod forbrug og brug af naturressourcer, samtidig med at afhængigheden af skat på arbejdskraft også er steget. I programmet henvises der desuden til en igangværende analyse af effektiviteten af eksisterende fritagelser og præferenceskattesatser, sikring af større fleksibilitet i budgetproceduren gennem reduktion af antallet af øremærkede indtægter, igangværende bestræbelser på at modarbejde skattesvig og en yderligere forenkling og strømlining af skatteadministrationen. Disse foranstaltninger, og yderligere skift i beskatningen fra arbejdskraft over mod mindre konjunkturfølsomme kilder, kunne bidrage til at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser samt til at mindske risiciene for de budgetmæssige udsigter.

| (14) | Strategien, som sikrer en problemfri deltagelse i ERM II, og styrkes ved en række politiske tilsagn, der blev givet ved tiltrædelsen af ERM II, har til hensigt at sikre valutakursstabilitet gennem fastholdelse af store monetære stødpuder, finansiel og finanspolitisk stabilitet samt bevarelse af fleksibilitet på arbejds- og produktmarkederne.
  Skønt Estland, da krisen begyndte, stod i en forholdsvis stærk stilling med store budgetreserver, en stort set sund banksektor og en forholdsvis høj grad af løn- og prisfleksibilitet, har de tidligere politikker ikke forhindret betydelige makroøkonomiske uligevægte i at opstå, hvilket de meget høje kreditvækstrater, det betydelige inflationspres, de store underskud på betalingsbalancens løbende poster og et uholdbart opsving i ejendomshandelen vidner om. For at begrænse forværringen af de offentlige finanser under krisen vedtog myndighederne i 2009 flere omfattende konsolideringspakker. Denne konsolidering vil have en positiv virkning ud over 2009, mens især reduktionen af lønningerne i den offentlige sektor bidrager positivt til afviklingen af ubalancer i økonomien. Banksektoren er fortsat godt finansieret og har tilstrækkelig likviditet. Der er også gjort fremskridt med den strukturelle politik. Den nylig vedtagne arbejdsmarkedslovgivning har forbedret arbejdsmarkedets fleksibilitet, hvilket gør det lettere at tilpasse økonomien fra det tidligere mønster, som blev styret af den indenlandske efterspørgsel, til en mere bæredygtig vækst. For så vidt angår produktmarkederne sigter de politiske foranstaltninger mod at styrke konkurrencen. Konkurrenceevnen i sektoren for omsættelige varer, som i 2009 begyndte at få fordel af den igangværende reduktion af lønomkostningerne samt af målrettede statsprogrammer, herunder en effektiv udnyttelse af EU's strukturfonde, styrkes. Udfordringen vil fremover være at undgå en tilbagevenden til store interne og eksterne ubalancer, når først opsvinget har bidt sig fast. |
| --- | --- |

(14)

Strategien, som sikrer en problemfri deltagelse i ERM II, og styrkes ved en række politiske tilsagn, der blev givet ved tiltrædelsen af ERM II, har til hensigt at sikre valutakursstabilitet gennem fastholdelse af store monetære stødpuder, finansiel og finanspolitisk stabilitet samt bevarelse af fleksibilitet på arbejds- og produktmarkederne.

Skønt Estland, da krisen begyndte, stod i en forholdsvis stærk stilling med store budgetreserver, en stort set sund banksektor og en forholdsvis høj grad af løn- og prisfleksibilitet, har de tidligere politikker ikke forhindret betydelige makroøkonomiske uligevægte i at opstå, hvilket de meget høje kreditvækstrater, det betydelige inflationspres, de store underskud på betalingsbalancens løbende poster og et uholdbart opsving i ejendomshandelen vidner om. For at begrænse forværringen af de offentlige finanser under krisen vedtog myndighederne i 2009 flere omfattende konsolideringspakker. Denne konsolidering vil have en positiv virkning ud over 2009, mens især reduktionen af lønningerne i den offentlige sektor bidrager positivt til afviklingen af ubalancer i økonomien. Banksektoren er fortsat godt finansieret og har tilstrækkelig likviditet. Der er også gjort fremskridt med den strukturelle politik. Den nylig vedtagne arbejdsmarkedslovgivning har forbedret arbejdsmarkedets fleksibilitet, hvilket gør det lettere at tilpasse økonomien fra det tidligere mønster, som blev styret af den indenlandske efterspørgsel, til en mere bæredygtig vækst. For så vidt angår produktmarkederne sigter de politiske foranstaltninger mod at styrke konkurrencen. Konkurrenceevnen i sektoren for omsættelige varer, som i 2009 begyndte at få fordel af den igangværende reduktion af lønomkostningerne samt af målrettede statsprogrammer, herunder en effektiv udnyttelse af EU's strukturfonde, styrkes. Udfordringen vil fremover være at undgå en tilbagevenden til store interne og eksterne ubalancer, når først opsvinget har bidt sig fast.

| (15) | Under hensyntagen til de risici for budgetmålene, der er nævnt ovenfor, kan programmets budgetstrategi anses for stort set at være i overensstemmelse med pagtens krav. Den planlagte opnåelse af den mellemfristede målsætning inden udgangen af programperioden, på baggrund af den seneste alvorlige skrumpning i den økonomiske aktivitet, er især et eksempel på et passende ambitiøst mål, der svarer til kravene i stabilitets- og vækstpagten, og som er foreneligt med en problemfri deltagelse i ERM II. Der består imidlertid fortsat visse risici på kort sigt som følge af usikkerheden med hensyn til den makroøkonomiske situation og afhængigheden af volatile poster. Det er også muligt, at den mellemfristede målsætning ikke vil blive nået som planlagt i programmet, hvis den tilstræbte konsolidering ikke understøttes af yderligere foranstaltninger på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(15)

Under hensyntagen til de risici for budgetmålene, der er nævnt ovenfor, kan programmets budgetstrategi anses for stort set at være i overensstemmelse med pagtens krav. Den planlagte opnåelse af den mellemfristede målsætning inden udgangen af programperioden, på baggrund af den seneste alvorlige skrumpning i den økonomiske aktivitet, er især et eksempel på et passende ambitiøst mål, der svarer til kravene i stabilitets- og vækstpagten, og som er foreneligt med en problemfri deltagelse i ERM II. Der består imidlertid fortsat visse risici på kort sigt som følge af usikkerheden med hensyn til den makroøkonomiske situation og afhængigheden af volatile poster. Det er også muligt, at den mellemfristede målsætning ikke vil blive nået som planlagt i programmet, hvis den tilstræbte konsolidering ikke understøttes af yderligere foranstaltninger på mellemlang sigt.

| (16) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse mangler i de obligatoriske og frivillige data (4). |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse mangler i de obligatoriske og frivillige data (4).

Den samlede konklusion er, at Estland har gennemført en afgørende konsolidering af de offentlige finanser i 2009 på baggrund af en betydelig forværring af den økonomiske situation, hvilket bidrager til den igangværende tilpasning i økonomien og tilsigter at støtte en problemfri deltagelse i ERM II, samtidig med at det tilstræbes at undgå en situation med et uforholdsmæssigt stort underskud. Økonomien er i øjeblikket på vej ud af en alvorlig recession, mens den gennemsnitlige vækst fortsat forventes at ligge betydeligt lavere på mellemlang sigt end i opgangs- og højdepunktsårene under det seneste konjunkturforløb. Den konsolidering, der blev gennemført i 2009, udgør allerede en vigtig tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst på mellemlang sigt. Opnåelse af strengere udgiftskontrol og forbedring af den mellemfristede budgetramme er imidlertid noget, der stadig arbejdes på. Programmet sigter mod et gradvist fald i det samlede offentlige underskud fra 2010, således at der nås en overskudssituation i overensstemmelse med den mellemfristede målsætning inden udgangen af programperioden, selv om disse budgetresultater er behæftet med nedadgående risici på kort og mellemlang sigt.

På baggrund af ovenstående vurdering og i betragtning af behovet for at sikre en holdbar konvergens og en problemfri deltagelse i ERM II opfordres Estland til:

| i) | at sikre, at det offentlige underskud forbliver under 3 % af BNP, og træffe de nødvendige foranstaltninger til at understøtte den tilstræbte tilbagevenden til den mellemfristede målsætning på mellemlang sigt |
| --- | --- |

i)

at sikre, at det offentlige underskud forbliver under 3 % af BNP, og træffe de nødvendige foranstaltninger til at understøtte den tilstræbte tilbagevenden til den mellemfristede målsætning på mellemlang sigt

| ii) | at styrke den mellemfristede budgetramme, især ved at forbedre udgiftsplanlægningen, og yderligere styrke systemet for overvågning af de strategiske mål og rapportering om disse. |
| --- | --- |

ii)

at styrke den mellemfristede budgetramme, især ved at forbedre udgiftsplanlægningen, og yderligere styrke systemet for overvågning af de strategiske mål og rapportering om disse.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP jan. 2010 | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2010 | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | — | — |
| KP dec. 2008 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2010 | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| KOM nov. 2009 (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| KOM nov. 2009 | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| KOM nov. 2009 | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | — |
| Offentlig saldo (7)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | — | — |
| KP dec. 2008 | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| KOM nov. 2009 | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | — | — |
| KP dec. 2008 | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| KOM nov. 2009 | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | — | — |
| KP dec. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | — |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realt BNP

(% ændring)

KP jan. 2010

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

KOM nov. 2009

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

—

—

KP dec. 2008

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

—

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2010

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

KOM nov. 2009

10,6

0,2

0,5

2,1

—

—

KP dec. 2008

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2010

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

KOM nov. 2009 (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

—

—

KP dec. 2008

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP jan. 2010

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

KOM nov. 2009

–8,2

6,3

3,7

2,4

—

—

KP dec. 2008

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP jan. 2010

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

KOM nov. 2009

37,1

41,9

43,5

42,4

—

—

KP dec. 2008

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP jan. 2010

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

KOM nov. 2009

39,9

44,8

46,7

45,4

—

—

KP dec. 2008

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

—

Offentlig saldo (7)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

KOM nov. 2009

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

—

—

KP dec. 2008

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

KOM nov. 2009

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

—

—

KP dec. 2008

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

KOM nov. 2009

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

—

—

KP dec. 2008

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

KOM nov. 2009

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

—

—

KP dec. 2008

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2010

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

KOM nov. 2009

4,6

7,4

10,9

13,2

—

—

KP dec. 2008

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

—

Konvergensprogram (KP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Der mangler især antagelser om den nominelle effektive valutakurs.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % og 0,2 % i perioden 2008-2011.

(7)  Konvergensprogram: ESA95-definition; Kommissionens tjenestegrene: definition inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store overskud.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 1,2 % af BNP i 2009, 1,9 % af BNP i 2010 og 0,6 % af BNP i 2011 (som helhed underskudsformindskende) ifølge det seneste program og 0,2 % af BNP i 2008, 2,4 % af BNP i 2009, 2,0 % af BNP i 2010 og 0,6 % af BNP i 2011 (som helhed underskudsformindskende) ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/6

---

RÅDETS UDTALELSE

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

2010/C 140/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2013.

| (2) | Den økonomiske aktivitet i Frankrig mistede sin dynamik i løbet af 2008 og faldt skarpt i årets fjerde kvartal og i første kvartal af 2009. Fra andet kvartal af 2009 tog den til igen med hjælp fra stimulusforanstaltninger i Frankrig og nabolandene. Et af de store problemer for den økonomiske politik er de offentlige finansers tilstand. Mere præcist har det offentlige underskud i Frankrig siden 2002 enten ligget over eller tæt på tærsklen på 3 % af BNP, først og fremmest som følge af en utilstrækkelig konsolideringsindsats. I denne sammenhæng var Frankrig genstand for en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud mellem 2002 og 2007 og modtog politisk rådgivning fra Kommissionen i maj 2008. Efter indberetningen af et underskud på over 3 % af BNP i 2008 blev der i februar 2009 lanceret en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ifølge hvilken det uforholdsmæssigt store underskud skal være korrigeret senest i 2013. Et andet problem består i at tackle svaghederne på udbudssiden, der har svækket konkurrenceevnen over for udlandet, og forbedret udnyttelsen af arbejdskraften. |
| --- | --- |

(2)

Den økonomiske aktivitet i Frankrig mistede sin dynamik i løbet af 2008 og faldt skarpt i årets fjerde kvartal og i første kvartal af 2009. Fra andet kvartal af 2009 tog den til igen med hjælp fra stimulusforanstaltninger i Frankrig og nabolandene. Et af de store problemer for den økonomiske politik er de offentlige finansers tilstand. Mere præcist har det offentlige underskud i Frankrig siden 2002 enten ligget over eller tæt på tærsklen på 3 % af BNP, først og fremmest som følge af en utilstrækkelig konsolideringsindsats. I denne sammenhæng var Frankrig genstand for en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud mellem 2002 og 2007 og modtog politisk rådgivning fra Kommissionen i maj 2008. Efter indberetningen af et underskud på over 3 % af BNP i 2008 blev der i februar 2009 lanceret en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ifølge hvilken det uforholdsmæssigt store underskud skal være korrigeret senest i 2013. Et andet problem består i at tackle svaghederne på udbudssiden, der har svækket konkurrenceevnen over for udlandet, og forbedret udnyttelsen af arbejdskraften.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden vil konsekvenserne af den økonomiske krise forværre den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at øge tempoet i strukturreformerne for at understøtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Frankrig gennemfører reformer på arbejdsmarkedsområdet og i relation til den generelle konkurrencesituation. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden vil konsekvenserne af den økonomiske krise forværre den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at øge tempoet i strukturreformerne for at understøtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Frankrig gennemfører reformer på arbejdsmarkedsområdet og i relation til den generelle konkurrencesituation.

| (4) | I henhold til programmets makroøkonomiske scenario forventes det, at det reale BNP efter at være skrumpet med 2,2 % i 2009 igen vil vokse med 1,4 % i 2010 og derefter med i gennemsnit 2,5 % over resten af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger (2) synes dette scenario at være baseret på forholdsvis optimistiske vækstantagelser for 2010, hvilket stort set er i overensstemmelse med Kommissionens prognose, og sammensætningen af væksten er mere skattetung i programmets fremskrivninger end i Kommissionens prognose. Vækstprognoserne for 2011 er klart optimistiske og ligger i gennemsnit — procentpoint over det potentielle niveau i 2011-2013 (som beregnet af Kommissionens tjenestegrene ved hjælp af oplysningerne i programmet og efter den i fællesskab aftalte metode). Det betyder, at outputgabet forventes lukket hurtigt. I hele programperioden bygger vækstraten primært på den indenlandske efterspørgsel og især husholdningernes forbrug. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i overensstemmelse med Kommissionens prognose, og det samme gælder fremskrivningerne af beskæftigelsesudviklingen, der fortsat vil være negativ i 2010, men som derefter med det sædvanlige efterslæb igen vil vokse. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til programmets makroøkonomiske scenario forventes det, at det reale BNP efter at være skrumpet med 2,2 % i 2009 igen vil vokse med 1,4 % i 2010 og derefter med i gennemsnit 2,5 % over resten af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger (2) synes dette scenario at være baseret på forholdsvis optimistiske vækstantagelser for 2010, hvilket stort set er i overensstemmelse med Kommissionens prognose, og sammensætningen af væksten er mere skattetung i programmets fremskrivninger end i Kommissionens prognose. Vækstprognoserne for 2011 er klart optimistiske og ligger i gennemsnit — procentpoint over det potentielle niveau i 2011-2013 (som beregnet af Kommissionens tjenestegrene ved hjælp af oplysningerne i programmet og efter den i fællesskab aftalte metode). Det betyder, at outputgabet forventes lukket hurtigt. I hele programperioden bygger vækstraten primært på den indenlandske efterspørgsel og især husholdningernes forbrug. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i overensstemmelse med Kommissionens prognose, og det samme gælder fremskrivningerne af beskæftigelsesudviklingen, der fortsat vil være negativ i 2010, men som derefter med det sædvanlige efterslæb igen vil vokse.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 7,9 % af BNP. Den betydelige forværring i forhold til et underskud på 3,4 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning de følger, som krisen har haft for de offentlige finanser (især selskabsskatteindtægter og momsindtægter), men skyldtes også de omfattende stimulusforanstaltninger til en værdi af 1,1 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I henhold til programmet vil finanspolitikken i 2010 efter planen være neutral, men derefter være restriktiv i programperiodens sidste år for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, jf. programmets vækstscenario. Denne konsolidering er på linje med den exitstrategi, som Rådet har gjort sig til talsmand for. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 7,9 % af BNP. Den betydelige forværring i forhold til et underskud på 3,4 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning de følger, som krisen har haft for de offentlige finanser (især selskabsskatteindtægter og momsindtægter), men skyldtes også de omfattende stimulusforanstaltninger til en værdi af 1,1 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I henhold til programmet vil finanspolitikken i 2010 efter planen være neutral, men derefter være restriktiv i programperiodens sidste år for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, jf. programmets vækstscenario. Denne konsolidering er på linje med den exitstrategi, som Rådet har gjort sig til talsmand for.

| (6) | I henhold til stabilitetsprogrammet fra februar 2010 forventes det offentlige underskud at vokse yderligere i 2010 med 0,3 % af BNP og nå op på 8,2 % af BNP. Frankrig har gennemført underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 som planlagt i regeringens budgetforslag for 2010 og stort set forhindret en yderligere forværring af de offentlige finanser, når bortses fra beslutningen om et offentligt lån til »at investere i fremtiden«, som får en negativ indvirkning på budgettet i størrelsesordenen 0,1 % af BNP i 2010 (og derefter), hvilket stort set ligger på linje med de seneste henstillinger til Frankrig i henhold til artikel 126, stk. 7, i EUTF. Det beregnede underskud for 2010 er 0,3 % af BNP lavere end underskuddet i budgetudkastet for 2010, hvilket beror på, at underskuddet blev mindre end forventet i 2009 (0,2 % af BNP mindre), og at vækstfremskrivningerne er blevet opjusteret (med 0,3 % af BNP), men dette modvirkes til en vis grad af den franske forfatningsdomstols ophævelse af miljøskatten og foranstaltningerne som led i førnævnte offentlige lån, der tilsammen vil forværre underskuddet med omkring 0,2 % af BNP. Sidstnævnte faktorer har forandret effekten af de diskretionære foranstaltninger fra omkring + 0,25 % af BNP på tidspunktet for Rådets henstilling til en stort set neutral effekt i programmet. Stimulusforanstaltningerne som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan, der er opgjort til 1,1 % af BNP, vil gradvist blive udfaset og mindsket til 0,4 % af BNP i 2010, og der findes andre konsolideringsforanstaltninger svarende til 0,1 % af BNP (navnlig den skatteforhøjelse, der indgår i socialsikringsbudgettet), hvilket får konsolideringsforanstaltningerne til sammenlagt at svare til 0,8 % af BNP. Imidlertid opvejes disse foranstaltninger af nye underskudsforøgende foranstaltninger, med omkostninger primært på kort sigt, som er inkluderet i det oprindelige budget for 2010, og som modsvarer 0,7 % af BNP, herunder ændringen af den lokale erhvervsbeskatning (omkring 0,6 % af BNP), momsnedsættelsen inden for cateringsektoren (0,1 % af BNP) samt førnævnte foranstaltninger som led i det offentlige lån (ca. 0,1 % af BNP). I 2010 forventes det strukturelle underskud, dvs. det konjunkturkorrigerede underskud minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger og som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af tallene i programmet og i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode, at blive forværret med 1⁄4 procentpoint og komme til at udgøre 6,75 % af BNP. Når medregnes den kortvarige effekt af virksomheders førtidige indbetalinger på 0,4 % af BNP i forbindelse med ændringen af den lokale erhvervsbeskatning, der er en engangsforanstaltning, som imidlertid ikke betragtes som en sådan i programmet, kan det strukturelle underskud forventes at falde en anelse i 2010, nemlig med 0,1 procentpoint til 6,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til stabilitetsprogrammet fra februar 2010 forventes det offentlige underskud at vokse yderligere i 2010 med 0,3 % af BNP og nå op på 8,2 % af BNP. Frankrig har gennemført underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 som planlagt i regeringens budgetforslag for 2010 og stort set forhindret en yderligere forværring af de offentlige finanser, når bortses fra beslutningen om et offentligt lån til »at investere i fremtiden«, som får en negativ indvirkning på budgettet i størrelsesordenen 0,1 % af BNP i 2010 (og derefter), hvilket stort set ligger på linje med de seneste henstillinger til Frankrig i henhold til artikel 126, stk. 7, i EUTF. Det beregnede underskud for 2010 er 0,3 % af BNP lavere end underskuddet i budgetudkastet for 2010, hvilket beror på, at underskuddet blev mindre end forventet i 2009 (0,2 % af BNP mindre), og at vækstfremskrivningerne er blevet opjusteret (med 0,3 % af BNP), men dette modvirkes til en vis grad af den franske forfatningsdomstols ophævelse af miljøskatten og foranstaltningerne som led i førnævnte offentlige lån, der tilsammen vil forværre underskuddet med omkring 0,2 % af BNP. Sidstnævnte faktorer har forandret effekten af de diskretionære foranstaltninger fra omkring + 0,25 % af BNP på tidspunktet for Rådets henstilling til en stort set neutral effekt i programmet. Stimulusforanstaltningerne som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan, der er opgjort til 1,1 % af BNP, vil gradvist blive udfaset og mindsket til 0,4 % af BNP i 2010, og der findes andre konsolideringsforanstaltninger svarende til 0,1 % af BNP (navnlig den skatteforhøjelse, der indgår i socialsikringsbudgettet), hvilket får konsolideringsforanstaltningerne til sammenlagt at svare til 0,8 % af BNP. Imidlertid opvejes disse foranstaltninger af nye underskudsforøgende foranstaltninger, med omkostninger primært på kort sigt, som er inkluderet i det oprindelige budget for 2010, og som modsvarer 0,7 % af BNP, herunder ændringen af den lokale erhvervsbeskatning (omkring 0,6 % af BNP), momsnedsættelsen inden for cateringsektoren (0,1 % af BNP) samt førnævnte foranstaltninger som led i det offentlige lån (ca. 0,1 % af BNP). I 2010 forventes det strukturelle underskud, dvs. det konjunkturkorrigerede underskud minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger og som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af tallene i programmet og i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode, at blive forværret med 1⁄4 procentpoint og komme til at udgøre 6,75 % af BNP. Når medregnes den kortvarige effekt af virksomheders førtidige indbetalinger på 0,4 % af BNP i forbindelse med ændringen af den lokale erhvervsbeskatning, der er en engangsforanstaltning, som imidlertid ikke betragtes som en sådan i programmet, kan det strukturelle underskud forventes at falde en anelse i 2010, nemlig med 0,1 procentpoint til 6,5 % af BNP.

| (7) | Hovedmålet med programmets budgetstrategi er at reducere det offentlige underskud til referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013, som er den frist, der er fastsat i Rådets henstilling af 2. december 2009. I henhold til programmet forventes det nominelle budgetunderskud at falde til 6 % af BNP i 2011 og igen til 4,6 % in 2012, før det til sidst når ned på 3 % af BNP i 2013. Den primære saldo forventes at følge stort set samme kurs og andrage – 0,1 % af BNP ved programperiodens udgang efter at have udgjort – 5,5 % af BNP i 2010. Det strukturelle underskud beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil fortsætte med at blive forbedret efter 2010 og komme til at ligge på omkring 5 % af BNP i 2011, 4 % i 2012 og 2,75 % i 2013. Den årlige finanspolitiske indsats skulle i perioden 2010-2013 i gennemsnit modsvare 0,9 % af BNP, hvilket ligger noget under den gennemsnitlige indsats på over 1 % om året, som Rådet anbefalede. Den konsolideringsstrategi, der er skitseret i programmet, vil hvile på foranstaltninger, som bremser udgiftsstigningen på alle regeringsniveauer, og som kommer oven i den komplette udfasning i 2011 af foranstaltningerne i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra og med 2011 agter de franske myndigheder at mindske budgetvirkningen af eksisterende skatteundtagelser med omkring 0,1 % af BNP om året. De foranstaltninger, der skal understøtte konsolideringsstrategien er endnu ikke præciseret nærmere, men det skulle ske i løbet af de kommende måneder. Den mellemfristede målsætning består ifølge programmet i et budget, der er i balance i strukturelle termer. I betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet lever den mellemfristede målsætning mere end rigeligt op til pagtens mål. I henhold til det opdaterede stabilitetsprogram forventes den mellemfristede budgetmålsætning ikke at blive realiseret inden for programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedmålet med programmets budgetstrategi er at reducere det offentlige underskud til referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013, som er den frist, der er fastsat i Rådets henstilling af 2. december 2009. I henhold til programmet forventes det nominelle budgetunderskud at falde til 6 % af BNP i 2011 og igen til 4,6 % in 2012, før det til sidst når ned på 3 % af BNP i 2013. Den primære saldo forventes at følge stort set samme kurs og andrage – 0,1 % af BNP ved programperiodens udgang efter at have udgjort – 5,5 % af BNP i 2010. Det strukturelle underskud beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil fortsætte med at blive forbedret efter 2010 og komme til at ligge på omkring 5 % af BNP i 2011, 4 % i 2012 og 2,75 % i 2013. Den årlige finanspolitiske indsats skulle i perioden 2010-2013 i gennemsnit modsvare 0,9 % af BNP, hvilket ligger noget under den gennemsnitlige indsats på over 1 % om året, som Rådet anbefalede. Den konsolideringsstrategi, der er skitseret i programmet, vil hvile på foranstaltninger, som bremser udgiftsstigningen på alle regeringsniveauer, og som kommer oven i den komplette udfasning i 2011 af foranstaltningerne i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra og med 2011 agter de franske myndigheder at mindske budgetvirkningen af eksisterende skatteundtagelser med omkring 0,1 % af BNP om året. De foranstaltninger, der skal understøtte konsolideringsstrategien er endnu ikke præciseret nærmere, men det skulle ske i løbet af de kommende måneder. Den mellemfristede målsætning består ifølge programmet i et budget, der er i balance i strukturelle termer. I betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet lever den mellemfristede målsætning mere end rigeligt op til pagtens mål. I henhold til det opdaterede stabilitetsprogram forventes den mellemfristede budgetmålsætning ikke at blive realiseret inden for programperioden.

| (8) | Underskudsmålet for 2010 forekommer relativt plausibelt, og der er mulighed for et bedre resultat, såfremt miljøskatten i sidste ende gennemføres i en ændret form, men fra og med 2011 kan budgetresultatet blive ringere end forventet i programmet. Navnlig gælder det, at det makroøkonomiske scenario for 2011-2013 er klart optimistisk. Mere specifikt er fremskrivningerne af underskuddet særdeles vækstfølsomme. Programmets følsomhedsanalyse viser, at hvis BNP-væksten bliver 1⁄4 procentpoint lavere over denne periode, vil det offentlige underskud kun falde til 4 % af BNP i 2013.
  Et samlet faldt på 0,75 % af BNP vil derfor resultere i en forøgelse af underskuddet med 1 % af BNP i 2013. Desuden kan underskudsmålene blive påvirket negativt af eventuelle overskridelser af de budgetterede udgifter, da korrektionen af de offentlige udgiftstrends på alle lavere regeringsniveauer sammenlignet med tidligere ikke bakkes op af tilstrækkeligt præcise foranstaltninger. Den forholdsvis optimistiske beregning af indtægtsudviklingen er baseret på hypotesen om et indhentningsfænomen efter den for kraftige negative justering under krisen, idet skatteelasticiteten forventes at nå op på i gennemsnit 1,2 i perioden 2011-2013. Programmet indeholder heller ingen nærmere oplysninger om, hvordan skatteundtagelserne vil blive reduceret med omkring 0,1 % af BNP fra og med 2011. Generelt tyder den hidtidige præstation på, at udgiftsoverskridelser ikke kan udelukkes. Vurderingen, der bygger på oplysninger i programmet, tyder på, at der er en betydelig risiko for, at underskuddet i perioden 2011-2013 bliver større end forventet i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Underskudsmålet for 2010 forekommer relativt plausibelt, og der er mulighed for et bedre resultat, såfremt miljøskatten i sidste ende gennemføres i en ændret form, men fra og med 2011 kan budgetresultatet blive ringere end forventet i programmet. Navnlig gælder det, at det makroøkonomiske scenario for 2011-2013 er klart optimistisk. Mere specifikt er fremskrivningerne af underskuddet særdeles vækstfølsomme. Programmets følsomhedsanalyse viser, at hvis BNP-væksten bliver 1⁄4 procentpoint lavere over denne periode, vil det offentlige underskud kun falde til 4 % af BNP i 2013.

Et samlet faldt på 0,75 % af BNP vil derfor resultere i en forøgelse af underskuddet med 1 % af BNP i 2013. Desuden kan underskudsmålene blive påvirket negativt af eventuelle overskridelser af de budgetterede udgifter, da korrektionen af de offentlige udgiftstrends på alle lavere regeringsniveauer sammenlignet med tidligere ikke bakkes op af tilstrækkeligt præcise foranstaltninger. Den forholdsvis optimistiske beregning af indtægtsudviklingen er baseret på hypotesen om et indhentningsfænomen efter den for kraftige negative justering under krisen, idet skatteelasticiteten forventes at nå op på i gennemsnit 1,2 i perioden 2011-2013. Programmet indeholder heller ingen nærmere oplysninger om, hvordan skatteundtagelserne vil blive reduceret med omkring 0,1 % af BNP fra og med 2011. Generelt tyder den hidtidige præstation på, at udgiftsoverskridelser ikke kan udelukkes. Vurderingen, der bygger på oplysninger i programmet, tyder på, at der er en betydelig risiko for, at underskuddet i perioden 2011-2013 bliver større end forventet i programmet.

| (9) | Den offentlige bruttogældskvote lå over traktatens referenceværdi i 2009 og vil ifølge programmet være stigende frem til 2012. Den offentlige bruttogæld er beregnet til 77,4 % af BNP i 2009, hvilket skal sammenlignes med 67,4 % i 2008. Foruden stigningen i underskuddet og faldet i BNP-væksten bidrog en betydelig stock-flow-tilpasning forårsaget af især finansielle transaktioner til fordel for banksektoren og bilindustrien til forøgelsen af gældskvoten. Der forventes en yderligere stigning på 9,2 procentpoint over programperioden, hvorefter bruttogældskvoten vil nå omkring 87 % af BNP, først og fremmest som følge af fortsat store offentlige underskud. I betragtning af de betydelige risici, der knytter sig til budgetmålene, kan udviklingen i gældskvoten meget vel blive mindre gunstig end forudset i programmet, især efter 2011. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogældskvote lå over traktatens referenceværdi i 2009 og vil ifølge programmet være stigende frem til 2012. Den offentlige bruttogæld er beregnet til 77,4 % af BNP i 2009, hvilket skal sammenlignes med 67,4 % i 2008. Foruden stigningen i underskuddet og faldet i BNP-væksten bidrog en betydelig stock-flow-tilpasning forårsaget af især finansielle transaktioner til fordel for banksektoren og bilindustrien til forøgelsen af gældskvoten. Der forventes en yderligere stigning på 9,2 procentpoint over programperioden, hvorefter bruttogældskvoten vil nå omkring 87 % af BNP, først og fremmest som følge af fortsat store offentlige underskud. I betragtning af de betydelige risici, der knytter sig til budgetmålene, kan udviklingen i gældskvoten meget vel blive mindre gunstig end forudset i programmet, især efter 2011.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de niveauer, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de niveauer, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020.

| (11) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den voksende ældrebyrde er noget mindre end EU-gennemsnittet, og pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning takket være de allerede gennemførte pensionsreformer. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 forstærker budgetvirkningen af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Sikring af primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) fra 2009 blev bedømt til at være middelstore. |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den voksende ældrebyrde er noget mindre end EU-gennemsnittet, og pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning takket være de allerede gennemførte pensionsreformer. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 forstærker budgetvirkningen af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Sikring af primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) fra 2009 blev bedømt til at være middelstore.

| (12) | Der er for nylig blevet gennemført reformer for at forbedre de generelle budgetrammer. Den 9. februar 2009 vedtog parlamentet den første flerårige planlægning af de offentlige finanser med angivelse af udgiftsmål for alle underafdelinger af den offentlige forvaltning. Den fastsætter bl.a. også princippet om, at alle nye skattefritagelser skal være budgetneutrale, således at der skal sikres kompensation for alle omkostninger forbundet hermed. Dette princip er obligatorisk og er næsten blevet overholdt i 2009 på grundlag af en flerårig evaluering. De årlige budgetrammer i Frankrig omfatter bl.a. udgiftsnormer for alle underordnede dele af den offentlige forvaltning. På statsligt niveau lyder den første regel, at mængden af udgifter ikke må stige. Selv om ændringer af reglens rækkevidde tidligere kan have medvirket til, at den blev overholdt, blev rækkevidden for nylig udvidet med henblik på at få bedre kontrol med de offentlige midler, og den er blevet overholdt.
  Udgiftsmålet for den nationale sygesikring (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), der blev indført i 1997 har medvirket til at holde sundhedsvæsenets udgifter under kontrol, selv om udgiftsmålene ofte ikke er blevet nået. Endelig begrænses de lokale myndigheders udgifter af dels en »gylden regel« med retskraft, der forhindrer myndighederne i at optage lån til finansiering af driftsudgifter, dels en regel om, at midler, der overføres fra staten, ikke må stige med mere end inflationstakten. Stabilitetsprogrammernes mål er imidlertid sjældent blevet nået. Regeringen agter at gennemføre nye ændringer af budgetrammerne. Den 28. januar 2010 blev der afholdt en konference om de offentlige finanser med det formål at finde en løsning på forværringen af landets offentlige finanser og undersøge, hvordan budgetkonsolideringen skal finde sted. Der blev nedsat adskillige arbejdsgrupper, der fik til opgave at komme med forslag til nye reformer, der vil blive afsløret i april, og som bl.a. skal tage sigte at bremse stigningen i sundhedsudgifterne og bedre styre udgifterne på lokalt plan. Der blev også nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde budgetbalanceregler. I henhold til programmet vil der i april også blive fremlagt nye foranstaltninger til mindskelse af statens udgifter. Den konsolideringsstrategi, der præsenteres i programmet, bygger også på en forbedring af budgetrammen, som skulle følge forslagene fra disse arbejdsgrupper. |
| --- | --- |

(12)

Der er for nylig blevet gennemført reformer for at forbedre de generelle budgetrammer. Den 9. februar 2009 vedtog parlamentet den første flerårige planlægning af de offentlige finanser med angivelse af udgiftsmål for alle underafdelinger af den offentlige forvaltning. Den fastsætter bl.a. også princippet om, at alle nye skattefritagelser skal være budgetneutrale, således at der skal sikres kompensation for alle omkostninger forbundet hermed. Dette princip er obligatorisk og er næsten blevet overholdt i 2009 på grundlag af en flerårig evaluering. De årlige budgetrammer i Frankrig omfatter bl.a. udgiftsnormer for alle underordnede dele af den offentlige forvaltning. På statsligt niveau lyder den første regel, at mængden af udgifter ikke må stige. Selv om ændringer af reglens rækkevidde tidligere kan have medvirket til, at den blev overholdt, blev rækkevidden for nylig udvidet med henblik på at få bedre kontrol med de offentlige midler, og den er blevet overholdt.

Udgiftsmålet for den nationale sygesikring (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), der blev indført i 1997 har medvirket til at holde sundhedsvæsenets udgifter under kontrol, selv om udgiftsmålene ofte ikke er blevet nået. Endelig begrænses de lokale myndigheders udgifter af dels en »gylden regel« med retskraft, der forhindrer myndighederne i at optage lån til finansiering af driftsudgifter, dels en regel om, at midler, der overføres fra staten, ikke må stige med mere end inflationstakten. Stabilitetsprogrammernes mål er imidlertid sjældent blevet nået. Regeringen agter at gennemføre nye ændringer af budgetrammerne. Den 28. januar 2010 blev der afholdt en konference om de offentlige finanser med det formål at finde en løsning på forværringen af landets offentlige finanser og undersøge, hvordan budgetkonsolideringen skal finde sted. Der blev nedsat adskillige arbejdsgrupper, der fik til opgave at komme med forslag til nye reformer, der vil blive afsløret i april, og som bl.a. skal tage sigte at bremse stigningen i sundhedsudgifterne og bedre styre udgifterne på lokalt plan. Der blev også nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde budgetbalanceregler. I henhold til programmet vil der i april også blive fremlagt nye foranstaltninger til mindskelse af statens udgifter. Den konsolideringsstrategi, der præsenteres i programmet, bygger også på en forbedring af budgetrammen, som skulle følge forslagene fra disse arbejdsgrupper.

| (13) | Frankrig havde i 2008 en udgiftskvote på 52,7 %, som var den højeste i euroområdet. De sidste årtiers stigning i de offentlige udgifter har medvirket til opbygningen af store underskud og stor gæld, der har påvirket den langsigtede holdbarhed i Frankrigs offentlige finanser. I 2007 lancerede de franske myndigheder en generel gennemgang af de offentlige politikker (Revue Générale des Politiques Publiques) for at finde frem til, hvordan de offentlige udgifter kan udnyttes mere effektivt. Hidtil er der blevet identificeret over 300 foranstaltninger (der kan sikre besparelser på omkring 0,3 % af BNP, hvilket er forholdsvis beskedent i betragtning af, at de offentlige udgifter udgør over 50 % af BNP). Omkring 0,75 af disse foranstaltninger er blevet gennemført og har eksempelvis gjort det muligt ikke at erstatte en ud af to pensionerede tjenestemænd i underafdelinger af centralforvaltningen. I budgettet for 2010 bebudede regeringen, at ovennævnte generelle gennemgang ville blive udvidet til andre centrale organer, og det forventes, at der vil blive bebudet nye reformer i løbet af efteråret. Endelig henvises der i programmet som tidligere nævnt til en reform af pensionssystemet, som ventes i 2010. Der foreligger endnu ingen oplysninger om konkrete foranstaltninger. |
| --- | --- |

(13)

Frankrig havde i 2008 en udgiftskvote på 52,7 %, som var den højeste i euroområdet. De sidste årtiers stigning i de offentlige udgifter har medvirket til opbygningen af store underskud og stor gæld, der har påvirket den langsigtede holdbarhed i Frankrigs offentlige finanser. I 2007 lancerede de franske myndigheder en generel gennemgang af de offentlige politikker (Revue Générale des Politiques Publiques) for at finde frem til, hvordan de offentlige udgifter kan udnyttes mere effektivt. Hidtil er der blevet identificeret over 300 foranstaltninger (der kan sikre besparelser på omkring 0,3 % af BNP, hvilket er forholdsvis beskedent i betragtning af, at de offentlige udgifter udgør over 50 % af BNP). Omkring 0,75 af disse foranstaltninger er blevet gennemført og har eksempelvis gjort det muligt ikke at erstatte en ud af to pensionerede tjenestemænd i underafdelinger af centralforvaltningen. I budgettet for 2010 bebudede regeringen, at ovennævnte generelle gennemgang ville blive udvidet til andre centrale organer, og det forventes, at der vil blive bebudet nye reformer i løbet af efteråret. Endelig henvises der i programmet som tidligere nævnt til en reform af pensionssystemet, som ventes i 2010. Der foreligger endnu ingen oplysninger om konkrete foranstaltninger.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 stort set i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 syntes dette ikke længere at være tilfældet, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. I henhold til programmet vil den finanspolitiske indsats i gennemsnit svare til 0,9 % af BNP om året, baseret på udviklingen i den (genberegnede) strukturelle saldo. Dette er noget mindre, end hvad Rådet opfordrede til (»over 1 % af BNP«) i sin henstilling efter artikel 127, stk. 7, og er desuden forbundet med førnævnte risici. Ifølge programmet forventes det nominelle budgetunderskud ikke desto mindre at falde til 3 % af BNP, navnlig takket være et klart optimistisk makroøkonomisk scenario i programperiodens sidste år og forholdsvis optimistiske antagelser med hensyn til skatteelasticiteten som andel af BNP. Når der tages hensyn til de risici, der gør sig gældende, kan underskuddet dog i årene 2011-2013 blive større end det, der satses på i henhold til programmet, og der kan blive behov for en kraftig forbedring for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling. I programmet nævnes en ny version af den ophævede miljøskat, og indtægterne herfra kunne bidrage til at nå de finanspolitiske mål allerede i 2010. Endelig kan budgetstrategien måske også vise sig at være utilstrækkelig til igen at få den offentlige gæld til at falde. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 stort set i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 syntes dette ikke længere at være tilfældet, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. I henhold til programmet vil den finanspolitiske indsats i gennemsnit svare til 0,9 % af BNP om året, baseret på udviklingen i den (genberegnede) strukturelle saldo. Dette er noget mindre, end hvad Rådet opfordrede til (»over 1 % af BNP«) i sin henstilling efter artikel 127, stk. 7, og er desuden forbundet med førnævnte risici. Ifølge programmet forventes det nominelle budgetunderskud ikke desto mindre at falde til 3 % af BNP, navnlig takket være et klart optimistisk makroøkonomisk scenario i programperiodens sidste år og forholdsvis optimistiske antagelser med hensyn til skatteelasticiteten som andel af BNP. Når der tages hensyn til de risici, der gør sig gældende, kan underskuddet dog i årene 2011-2013 blive større end det, der satses på i henhold til programmet, og der kan blive behov for en kraftig forbedring for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling. I programmet nævnes en ny version af den ophævede miljøskat, og indtægterne herfra kunne bidrage til at nå de finanspolitiske mål allerede i 2010. Endelig kan budgetstrategien måske også vise sig at være utilstrækkelig til igen at få den offentlige gæld til at falde.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Frankrig i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også de franske myndigheder til at redegøre for de fremskridt, de gør med gennemførelsen af Rådets henstillinger, i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Frankrig har fulgt denne henstilling. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Frankrig i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også de franske myndigheder til at redegøre for de fremskridt, de gør med gennemførelsen af Rådets henstillinger, i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Frankrig har fulgt denne henstilling.

Den generelle konklusion er, at efter en kraftig forværring af de offentlige finanser i 2009 som følge af den økonomiske nedgang og de foranstaltninger, der blev truffet som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan, forventes det offentlige underskud at vokse til 8,2 % af BNP i 2010. Der vil blive kompenseret for konsolideringsforanstaltningerne og den delvise udfasning af foranstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan med yderligere underskudsforøgende foranstaltninger, der primært har omkostninger på kort sigt, herunder offentlige lånefinansierede investeringer. Herefter skulle budgetsaldoen blive forbedret. Der forventes en betydelig stigning i gældskvoten i løbet af programperioden. Den tilpasningsstrategi, der er beskrevet i programmet, vil føre til et underskud på 3 % af BNP i 2013, men uden en sikkerhedsmargin, og den bygger på et klart optimistisk makroøkonomisk scenario fra 2011 til 2013 kombineret med en gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning, der ligger noget under den af Rådet anbefalede tilpasning på over 1 % af BNP. Den fastsætter foranstaltninger, primært på udgiftssiden, der skal understøtte konsolideringsstrategien, selv om disse ikke er nærmere beskrevet i programmet, og vil blive identificeret i de kommende måneder. Der knytter sig således væsentlige risici til budgetfremskrivningerne, og der kan derfor blive behov for at forstærke den finanspolitiske konsolidering med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013. Ved at sikre store primære overskud på mellemlang sigt kan risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser begrænses. Ifølge programmet vil der blive fremlagt en pensionsreform i 2010.

På baggrund af ovenstående vurdering og med henvisning til henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF opfordres Frankrig til:

| i) | i hele programperioden at udnytte ekstraordinære indtægter forbundet med forbedringen af de makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter og gennemførelsen af alle planlagte skatteforanstaltninger til at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud og til igen at få bruttogældskvoten til at nærme sig referenceværdien på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

i hele programperioden at udnytte ekstraordinære indtægter forbundet med forbedringen af de makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter og gennemførelsen af alle planlagte skatteforanstaltninger til at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud og til igen at få bruttogældskvoten til at nærme sig referenceværdien på 60 % af BNP

| ii) | at være rede til træffe yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt risiciene forbundet med, at programmets makroøkonomiske scenario er mere optimistisk end det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, bliver til virkelighed, og nærmere præcisere de foranstaltninger, der vil være nødvendige for dels at sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på over 1 % af BNP i perioden 2010-2013, dels at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 |
| --- | --- |

ii)

at være rede til træffe yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt risiciene forbundet med, at programmets makroøkonomiske scenario er mere optimistisk end det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, bliver til virkelighed, og nærmere præcisere de foranstaltninger, der vil være nødvendige for dels at sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på over 1 % af BNP i perioden 2010-2013, dels at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013

| iii) | at sørge for, at budgetrammen styrkes, navnlig på udgiftssiden, og effektivt støtter gennemførelsen på mellemlang sigt af den skitserede finanspolitiske plan på alle lavere regeringsniveauer, således som planlagt af den franske regering. |
| --- | --- |

iii)

at sørge for, at budgetrammen styrkes, navnlig på udgiftssiden, og effektivt støtter gennemførelsen på mellemlang sigt af den skitserede finanspolitiske plan på alle lavere regeringsniveauer, således som planlagt af den franske regering.

Frankrig opfordres ligeledes til at give flere oplysninger om de generelle foranstaltninger, der understøtter den planlagte konsolidering i programperiodens sidste år, senest i kapitlerne om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i de kommende opdateringer af stabilitetsprogrammet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP feb. 2010 | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2009 | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | — | — |
| SP dec. 2008 | 1,0 | 0,2-0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP feb. 2010 | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2009 | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | — | — |
| SP dec. 2008 | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP feb. 2010 | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| KOM nov. 2009 (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | — | — |
| SP dec. 2008 | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | — | — |
| SP dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| KOM nov. 2009 | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | — | — |
| SP dec. 2008 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | — | — |
| SP dec. 2008 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | — | — |
| SP dec. 2008 | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| KOM nov. 2009 | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | — | — |
| SP dec. 2008 | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | — | — |
| SP dec. 2008 | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | — | — |
| SP dec. 2008 | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP feb. 2010 | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| KOM nov. 2009 | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | — | — |
| SP dec. 2008 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realt BNP

(% ændring)

SP feb. 2010

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

KOM nov. 2009

0,4

–2,2

1,2

1,5

—

—

SP dec. 2008

1,0

0,2-0,5

2,0

2,5

2,5

—

HICP-inflation

(%)

SP feb. 2010

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

KOM nov. 2009

3,2

0,1

1,1

1,4

—

—

SP dec. 2008

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP feb. 2010

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

KOM nov. 2009 (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

—

—

SP dec. 2008

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP feb. 2010

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

KOM nov. 2009

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

—

—

SP dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP feb. 2010

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

KOM nov. 2009

49,3

47,0

46,8

47,1

—

—

SP dec. 2008

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP feb. 2010

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

KOM nov. 2009

52,7

55,2

55,1

54,8

—

—

SP dec. 2008

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP feb. 2010

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

KOM nov. 2009

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

—

—

SP dec. 2008

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP feb. 2010

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

KOM nov. 2009

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

—

—

SP dec. 2008

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM nov. 2009

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

—

—

SP dec. 2008

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM nov. 2009

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

—

—

SP dec. 2008

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP feb. 2010

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

KOM nov. 2009

67,4

76,1

82,5

87,6

—

—

SP dec. 2008

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 og den foreløbige prognose fra februar 2010, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet disponible siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Det indeholder ingen hypoteser vedrørende den korte og lange rente.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en anslået potentiel vækst på henholdsvis 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % og 1,4 % i årene 2008-2011.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0 over hele perioden (2008-2013) i henhold til det seneste program og udgør 0,1 % af BNP i 2008 (underskudsreducerende) og 0,4 % af BNP i 2010 (underskudsforøgende) ifølge Kommissionens prognose fra november 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/12

---

RÅDETS UDTALELSE

om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

2010/C 140/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2009 til 2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2009 til 2013.

| (2) | Efter et kraftigt eksportbetinget fald omkring årsskiftet 2008/2009 steg det reale BNP kraftigt i midten af 2009 takket være en ekspansiv politik og en voksende udenlandsk efterspørgsel. Et nyt tab af momentum hen imod slutningen af 2009 understregede imidlertid skrøbeligheden af det økonomiske opsving. Arbejdsmarkedet har indtil videre vist sig modstandsdygtigt, delvis på grund af statsstøttede arbejdsfordelingsordninger, men banksektoren har lidt betydelige tab og nedskrivninger som følge af investeringer i strukturerede aktiver.
  På grund af de betragtelige finanspolitiske incitamenter (i 2009 og 2010), der blev indført i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, samt faldende indtægter og stigende udgifter på grund af krisen opstod der i 2009 et underskud på over 3 % af BNP på statsbudgettet, der ellers havde været i balance i 2008. Som følge af denne udvikling blev proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for Tyskland den 2. december 2009, og Rådet fastsatte 2013 som frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Mens genopretningen på mellemlang sigt forventes at blive støttet gennem de allerede indførte strukturreformer, bl.a. på arbejdsmarkedet, gennem den gode økonomi i virksomhederne og husholdningerne og gennem den stærke konkurrencemæssige stilling, vil den største udfordring ligge i at sætte gang i den potentielle vækst, særlig ved at styrke de indenlandske kilder til vækst. At kombinere den nødvendige budgetmæssige konsolidering med stabiliseringen af banksektoren, at sikre den ikke-finansielle sektor adgang til finansieringsmuligheder og at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt vil være afgørende elementer til støtte for den økonomiske genopretning. |
| --- | --- |

(2)

Efter et kraftigt eksportbetinget fald omkring årsskiftet 2008/2009 steg det reale BNP kraftigt i midten af 2009 takket være en ekspansiv politik og en voksende udenlandsk efterspørgsel. Et nyt tab af momentum hen imod slutningen af 2009 understregede imidlertid skrøbeligheden af det økonomiske opsving. Arbejdsmarkedet har indtil videre vist sig modstandsdygtigt, delvis på grund af statsstøttede arbejdsfordelingsordninger, men banksektoren har lidt betydelige tab og nedskrivninger som følge af investeringer i strukturerede aktiver.

På grund af de betragtelige finanspolitiske incitamenter (i 2009 og 2010), der blev indført i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, samt faldende indtægter og stigende udgifter på grund af krisen opstod der i 2009 et underskud på over 3 % af BNP på statsbudgettet, der ellers havde været i balance i 2008. Som følge af denne udvikling blev proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for Tyskland den 2. december 2009, og Rådet fastsatte 2013 som frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Mens genopretningen på mellemlang sigt forventes at blive støttet gennem de allerede indførte strukturreformer, bl.a. på arbejdsmarkedet, gennem den gode økonomi i virksomhederne og husholdningerne og gennem den stærke konkurrencemæssige stilling, vil den største udfordring ligge i at sætte gang i den potentielle vækst, særlig ved at styrke de indenlandske kilder til vækst. At kombinere den nødvendige budgetmæssige konsolidering med stabiliseringen af banksektoren, at sikre den ikke-finansielle sektor adgang til finansieringsmuligheder og at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt vil være afgørende elementer til støtte for den økonomiske genopretning.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket i negativ retning. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden vil konsekvenserne af den økonomiske krise forstærke den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Tyskland gennemfører reformer med hensyn til konkurrencesituationen på tjenesteydelsesområdet og integrationen på arbejdsmarkedet samt på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket i negativ retning. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Desuden vil konsekvenserne af den økonomiske krise forstærke den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Tyskland gennemfører reformer med hensyn til konkurrencesituationen på tjenesteydelsesområdet og integrationen på arbejdsmarkedet samt på uddannelsesområdet.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst efter et fald på 5 % i 2009 vil vokse med 1,4 % i 2010 og øges til i gennemsnit 2 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på forholdsvis optimistiske vækstantagelser. Fremskrivningerne for væksten i det reale BNP for både 2010 og 2011 ligger lidt over Kommissionens prognose fra efteråret 2009. Desuden forventes der ifølge programmet en lidt kraftigere vækst i det private forbrug i 2011 støttet af bedre udsigter for beskæftigelsen, arbejdsløsheden og lønudviklingen. Fremskrivningerne i programmet vedrørende inflationen kan vise sig at være højt sat i 2011, men forekommer realistiske for resten af programperioden. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst efter et fald på 5 % i 2009 vil vokse med 1,4 % i 2010 og øges til i gennemsnit 2 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på forholdsvis optimistiske vækstantagelser. Fremskrivningerne for væksten i det reale BNP for både 2010 og 2011 ligger lidt over Kommissionens prognose fra efteråret 2009. Desuden forventes der ifølge programmet en lidt kraftigere vækst i det private forbrug i 2011 støttet af bedre udsigter for beskæftigelsen, arbejdsløsheden og lønudviklingen. Fremskrivningerne i programmet vedrørende inflationen kan vise sig at være højt sat i 2011, men forekommer realistiske for resten af programperioden.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 3,2 % af BNP. Den væsentlige forværring i forhold til den afbalancerede budgetstilling i 2008 afspejler i vidt omfang effekten af automatiske stabilisatorer, men skyldes også de stimulerende foranstaltninger på ca. 1,75 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det større underskud skyldtes hovedsagelig øgede udgifter som følge af stigende sociale overførsler, øgede offentlige investeringer og støtte til arbejdsdelingsordninger. Ifølge programmet planlægges det at opretholde den konjunkturfremmende finanspolitik i 2010, inden den gøres restriktiv i programmets sidste år. I lyset af Tysklands relativt gunstige budgetmæssige og økonomiske situation er videreførelsen i 2010 af den ekspansive finanspolitik hensigtsmæssig og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet tilskynder til, og med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013 og genoprette holdbarheden i de offentlige finanser efterfølges den ekspansive finanspolitiske kurs i 2009 og 2010 af en væsentligt strammere finanspolitik fra 2011 og fremefter. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 3,2 % af BNP. Den væsentlige forværring i forhold til den afbalancerede budgetstilling i 2008 afspejler i vidt omfang effekten af automatiske stabilisatorer, men skyldes også de stimulerende foranstaltninger på ca. 1,75 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det større underskud skyldtes hovedsagelig øgede udgifter som følge af stigende sociale overførsler, øgede offentlige investeringer og støtte til arbejdsdelingsordninger. Ifølge programmet planlægges det at opretholde den konjunkturfremmende finanspolitik i 2010, inden den gøres restriktiv i programmets sidste år. I lyset af Tysklands relativt gunstige budgetmæssige og økonomiske situation er videreførelsen i 2010 af den ekspansive finanspolitik hensigtsmæssig og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet tilskynder til, og med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013 og genoprette holdbarheden i de offentlige finanser efterfølges den ekspansive finanspolitiske kurs i 2009 og 2010 af en væsentligt strammere finanspolitik fra 2011 og fremefter.

| (6) | Ifølge programmet vokser det nominelle offentlige underskud fra 3,2 % af BNP i 2009 til 5,5 % i 2010, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Det voksende underskud i 2010 skyldes hovedsagelig finanspolitiske incitamenter og effekten af automatiske stabilisatorer. De offentlige indtægter forventes at falde med næsten 2 % af BNP som følge af lempelser for husholdningerne (f.eks. skattefradragsmuligheder for bidrag til syge- og plejeforsikringer, nedsat sygeforsikringsbidrag, forhøjede børnepenge og større personfradrag) samt en svagere indenlandsk efterspørgsel. Den forventede stigning på omkring 0,5 % af BNP i de offentlige udgifter skyldes hovedsagelig den forværrede situation på arbejdsmarkedet og fortsatte investeringer i offentlig infrastruktur som led i de finanspolitiske stimulerende foranstaltninger (ca. 0,25 % af BNP ifølge Kommissionens skøn). Også i 2010 vil finanspolitikken være kraftigt ekspansiv, således som det også afspejles i stigningen på 2,5 % af BNP i det strukturelle underskud (konjunkturkorrigeret og eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet efter den fælles metode). Den kraftige forværring af den strukturelle saldo skyldes hovedsagelig de nye stimulerende foranstaltninger, der blev indført i 2010, og en forsinket virkning af nogle af de stimulerende foranstaltninger, der blev indført i 2009 (f.eks. de nedsatte bidrag til sygeforsikring, øgede infrastrukturinvesteringer). Ændringen i det strukturelle underskud beregnet efter den fælles metode (top down-metoden) på – 2,5 af BNP % svarer ikke til den ændring, der fremgår af oplysningerne om de diskretionære foranstaltninger for 2010 (bottom up-metoden), og som af Kommissionen er skønnet til omkring – 1,75 % af BNP. Denne forskel hænger sammen med den negative sammensætningseffekt på skatteindtægterne, navnlig på grund af et svagt privat forbrug og lille lønvækst, og et forventet fald i indtægter fra udbytteskat. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet vokser det nominelle offentlige underskud fra 3,2 % af BNP i 2009 til 5,5 % i 2010, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Det voksende underskud i 2010 skyldes hovedsagelig finanspolitiske incitamenter og effekten af automatiske stabilisatorer. De offentlige indtægter forventes at falde med næsten 2 % af BNP som følge af lempelser for husholdningerne (f.eks. skattefradragsmuligheder for bidrag til syge- og plejeforsikringer, nedsat sygeforsikringsbidrag, forhøjede børnepenge og større personfradrag) samt en svagere indenlandsk efterspørgsel. Den forventede stigning på omkring 0,5 % af BNP i de offentlige udgifter skyldes hovedsagelig den forværrede situation på arbejdsmarkedet og fortsatte investeringer i offentlig infrastruktur som led i de finanspolitiske stimulerende foranstaltninger (ca. 0,25 % af BNP ifølge Kommissionens skøn). Også i 2010 vil finanspolitikken være kraftigt ekspansiv, således som det også afspejles i stigningen på 2,5 % af BNP i det strukturelle underskud (konjunkturkorrigeret og eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet efter den fælles metode). Den kraftige forværring af den strukturelle saldo skyldes hovedsagelig de nye stimulerende foranstaltninger, der blev indført i 2010, og en forsinket virkning af nogle af de stimulerende foranstaltninger, der blev indført i 2009 (f.eks. de nedsatte bidrag til sygeforsikring, øgede infrastrukturinvesteringer). Ændringen i det strukturelle underskud beregnet efter den fælles metode (top down-metoden) på – 2,5 af BNP % svarer ikke til den ændring, der fremgår af oplysningerne om de diskretionære foranstaltninger for 2010 (bottom up-metoden), og som af Kommissionen er skønnet til omkring – 1,75 % af BNP. Denne forskel hænger sammen med den negative sammensætningseffekt på skatteindtægterne, navnlig på grund af et svagt privat forbrug og lille lønvækst, og et forventet fald i indtægter fra udbytteskat.

| (7) | Hovedmålet med budgetstrategien på mellemlang sigt er at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013 ved hjælp af en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på næsten 0,75 % af BNP i 2011-2013, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.
  Ifølge programmet forventes den offentlige saldo at blive bedre fra 2011 og frem. Nominelt forventes konsolideringen af finde sted i lige store trin i 2011 og 2012 — ca. 1 procentpoint hvert af årene — fulgt af en mindre tilpasning på ca. 0,5 procentpoint i 2013. Den tilsigtede tilpasning er baseret på en teknisk antagelse af udgiftsbetinget konsolidering på nationalt niveau (med udgiftsdisciplin jævnt fordelt over alle udgiftskategorier undtagen rentebetalinger og overførsler til andre administrative niveauer og til udlandet). Denne tekniske antagelse er forbundet med de konsolideringskrav, der følger af den nye nationale gældsregel. Den forventede konsolidering skal hovedsagelig bæres af forbundsregeringen (ca. 2 % af BNP i perioden 2011 til 2013) og i mindre omfang af delstaterne (ca. 0,5 % af BNP). Strukturelt set (genberegnet i overensstemmelse med den fælles metode) forventes underskuddet at blive reduceret med ca. 0,5 % af BNP i 2011, ca. 1 % af BNP i 2012 og ca. 0,75 % af BNP i 2013. På grund af den voksende gæld og de stigende rentebetalinger hen imod programperiodens slutning skal den primære saldo forbedres hurtigere end det samlede underskud. Tysklands mål på mellemlang sigt er strukturelt at opnå så godt som balance på statsbudgettet. Ifølge programmet indebærer dette en målsætning på mellemlang sigt på – 0,5 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning pagtens mål. Ifølge det opdaterede stabilitetsprogram forventes den dog ikke realiseret i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedmålet med budgetstrategien på mellemlang sigt er at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013 ved hjælp af en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på næsten 0,75 % af BNP i 2011-2013, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.

Ifølge programmet forventes den offentlige saldo at blive bedre fra 2011 og frem. Nominelt forventes konsolideringen af finde sted i lige store trin i 2011 og 2012 — ca. 1 procentpoint hvert af årene — fulgt af en mindre tilpasning på ca. 0,5 procentpoint i 2013. Den tilsigtede tilpasning er baseret på en teknisk antagelse af udgiftsbetinget konsolidering på nationalt niveau (med udgiftsdisciplin jævnt fordelt over alle udgiftskategorier undtagen rentebetalinger og overførsler til andre administrative niveauer og til udlandet). Denne tekniske antagelse er forbundet med de konsolideringskrav, der følger af den nye nationale gældsregel. Den forventede konsolidering skal hovedsagelig bæres af forbundsregeringen (ca. 2 % af BNP i perioden 2011 til 2013) og i mindre omfang af delstaterne (ca. 0,5 % af BNP). Strukturelt set (genberegnet i overensstemmelse med den fælles metode) forventes underskuddet at blive reduceret med ca. 0,5 % af BNP i 2011, ca. 1 % af BNP i 2012 og ca. 0,75 % af BNP i 2013. På grund af den voksende gæld og de stigende rentebetalinger hen imod programperiodens slutning skal den primære saldo forbedres hurtigere end det samlede underskud. Tysklands mål på mellemlang sigt er strukturelt at opnå så godt som balance på statsbudgettet. Ifølge programmet indebærer dette en målsætning på mellemlang sigt på – 0,5 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning pagtens mål. Ifølge det opdaterede stabilitetsprogram forventes den dog ikke realiseret i programperioden.

| (8) | Budgetresultaterne kan risikere at blive dårligere end forudset i programmet, særlig i 2011 og frem. Dette skyldes, at der ikke nævnes nogen specifikke konsolideringsforanstaltninger for perioden efter 2010, at den nye nationale gældsregel skal gennemføres effektivt på centralt og lavere niveau end nationalt niveau uden at udskyde konsolideringskravene til senere år, at der er usikkerhed om indførelsen af yderligere skattelettelser som indeholdt i koalitionsaftalen og deres forenelighed med de nødvendige budgetmæssige stramninger, og at vækstantagelserne er forholdsvis optimistiske. Nye foranstaltninger til stabilisering af finansmarkederne vil kunne belaste budgettet yderligere, selv om nogle af udgifterne til den offentlige støtte senere vil kunne hentes ind. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kan risikere at blive dårligere end forudset i programmet, særlig i 2011 og frem. Dette skyldes, at der ikke nævnes nogen specifikke konsolideringsforanstaltninger for perioden efter 2010, at den nye nationale gældsregel skal gennemføres effektivt på centralt og lavere niveau end nationalt niveau uden at udskyde konsolideringskravene til senere år, at der er usikkerhed om indførelsen af yderligere skattelettelser som indeholdt i koalitionsaftalen og deres forenelighed med de nødvendige budgetmæssige stramninger, og at vækstantagelserne er forholdsvis optimistiske. Nye foranstaltninger til stabilisering af finansmarkederne vil kunne belaste budgettet yderligere, selv om nogle af udgifterne til den offentlige støtte senere vil kunne hentes ind.

| (9) | Den offentlige bruttogæld er beregnet til 72,5 % af BNP i 2009, dvs. højere end de 65,9 % året før. Ud over det voksende underskud og den faldende vækst i BNP bidrager en betydelig stock-flow-tilpasning (ca. 1 % af BNP), som navnlig afspejler redningsforanstaltninger over for bankerne, til en stigning i gældskvoten. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 9,5 procentpoint i programperioden til 82 % af BNP, især på grund af fortsatte offentlige underskud og i mindre omfang på grund af uspecificerede gældsforøgende stock-flow-tilpasninger på ca. 0,5 % af BNP om året mellem 2011 og 2013. Gældsfremskrivningen i programmet bygger på den antagelse, at gældsniveauet ikke vil blive berørt af etableringen af »bad banks«. Ud over de risici, der knytter sig til udviklingen i underskuddet, er udviklingen i gældskvoten påvirket af risikoen i forbindelse med eventuelle yderligere byrder i forbindelse med stabilisering af finansmarkederne. Den offentlige bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi og har en stigende tendens i hele programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld er beregnet til 72,5 % af BNP i 2009, dvs. højere end de 65,9 % året før. Ud over det voksende underskud og den faldende vækst i BNP bidrager en betydelig stock-flow-tilpasning (ca. 1 % af BNP), som navnlig afspejler redningsforanstaltninger over for bankerne, til en stigning i gældskvoten. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 9,5 procentpoint i programperioden til 82 % af BNP, især på grund af fortsatte offentlige underskud og i mindre omfang på grund af uspecificerede gældsforøgende stock-flow-tilpasninger på ca. 0,5 % af BNP om året mellem 2011 og 2013. Gældsfremskrivningen i programmet bygger på den antagelse, at gældsniveauet ikke vil blive berørt af etableringen af »bad banks«. Ud over de risici, der knytter sig til udviklingen i underskuddet, er udviklingen i gældskvoten påvirket af risikoen i forbindelse med eventuelle yderligere byrder i forbindelse med stabilisering af finansmarkederne. Den offentlige bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi og har en stigende tendens i hele programperioden.

| (10) | Det fremgår af de mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne kun gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, og at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og hvori den forventede stigning i aldersrelaterede udgifter er medregnet, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, i sig selv og uden yderligere politiske ændringer, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020. |
| --- | --- |

(10)

Det fremgår af de mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne kun gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, og at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og hvori den forventede stigning i aldersrelaterede udgifter er medregnet, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, i sig selv og uden yderligere politiske ændringer, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020.

| (11) | De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring er en anelse større end EU-gennemsnittet. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2009 forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på holdbarhedsgabet. Opnåelse af primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev bedømt til at være middelstore. |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring er en anelse større end EU-gennemsnittet. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2009 forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på holdbarhedsgabet. Opnåelse af primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev bedømt til at være middelstore.

| (12) | Tysklands finanspolitiske rammer er blevet væsentligt styrket gennem den nye gældsregel, der blev indskrevet i den tyske grundlov i august 2009. Den nye gældsregel, der i sin struktur følger de præventive komponenter i stabilitets- og vækstpagten, sigter mod et budget tæt på balance og fastsætter loftet for det strukturelle underskud på forbundsplan til 0,35 % af BNP fra 2016 og frem med en overgangsperiode begyndende i 2011. Delstaternes budgetter skal være strukturelt i balance fra 2020, men konsolideringskursen ligger endnu ikke fast. De manglende spareplaner på delstatsniveau og usikkerheden med hensyn til det fremtidige finansieringsbehov på socialsikringsområdet udgør en potentiel risiko for konsolideringen af statens budget. Den nye gældsregel øger dog den finanspolitiske troværdighed og mindsker i høj grad skønsmargenen i forhold til den tidligere gældsregel, der ikke kunne forhindre en gældsakkumulering i de forgange årtier. Det nyetablerede stabilitetsråd (Stabilitätsrat) bestående af forbundsfinansministeren og delstaternes finansministre vil løbende overvåge budgetterne på forbunds- og delstatsplan, herunder gennemførelsen af konsolideringsforanstaltningerne under stabilitets- og vækstpagten. Dets henstillinger er dog ikke bindende, og det kan ikke pålægge sanktioner. Den nye ramme skal efter planen forbedres yderligere ved at skifte fra en bottom up- til en top down-metode i budgetplanlægningen, hvorved finansministeriets udgiftskontrol styrkes, hvilket igen bidrager til overholdelsen af den konsolidering, som kræves i henhold til gældsreglen. Desuden planlægger regeringen en gradvis modernisering af budget- og regnskabssystemet på forbundsplan med større fokus på en resultatorienteret vurdering af indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

(12)

Tysklands finanspolitiske rammer er blevet væsentligt styrket gennem den nye gældsregel, der blev indskrevet i den tyske grundlov i august 2009. Den nye gældsregel, der i sin struktur følger de præventive komponenter i stabilitets- og vækstpagten, sigter mod et budget tæt på balance og fastsætter loftet for det strukturelle underskud på forbundsplan til 0,35 % af BNP fra 2016 og frem med en overgangsperiode begyndende i 2011. Delstaternes budgetter skal være strukturelt i balance fra 2020, men konsolideringskursen ligger endnu ikke fast. De manglende spareplaner på delstatsniveau og usikkerheden med hensyn til det fremtidige finansieringsbehov på socialsikringsområdet udgør en potentiel risiko for konsolideringen af statens budget. Den nye gældsregel øger dog den finanspolitiske troværdighed og mindsker i høj grad skønsmargenen i forhold til den tidligere gældsregel, der ikke kunne forhindre en gældsakkumulering i de forgange årtier. Det nyetablerede stabilitetsråd (Stabilitätsrat) bestående af forbundsfinansministeren og delstaternes finansministre vil løbende overvåge budgetterne på forbunds- og delstatsplan, herunder gennemførelsen af konsolideringsforanstaltningerne under stabilitets- og vækstpagten. Dets henstillinger er dog ikke bindende, og det kan ikke pålægge sanktioner. Den nye ramme skal efter planen forbedres yderligere ved at skifte fra en bottom up- til en top down-metode i budgetplanlægningen, hvorved finansministeriets udgiftskontrol styrkes, hvilket igen bidrager til overholdelsen af den konsolidering, som kræves i henhold til gældsreglen. Desuden planlægger regeringen en gradvis modernisering af budget- og regnskabssystemet på forbundsplan med større fokus på en resultatorienteret vurdering af indtægter og udgifter.

| (13) | Selv om det generelt står godt til med Tysklands offentlige finanser, er der stadig plads til forbedringer. På indtægtssiden er selskabs- og indkomstskattereglerne stadig komplekse, og skattesystemet indeholder mange fradragsordninger. På trods af yderligere planer om at øge udgifterne til uddannelse og FoU viser de relativt lave investeringer i forhold til det offentlige forbrug, at der er potentiale for en mere vækstorienteret sammensætning af udgifterne.
  Det anerkendes i programmet, at der bør foretages en omfattende gennemgang af de offentlige støtteordninger, men det indeholder ikke nogen konkrete planer herom. Der kan opnås yderligere effektivitetsgevinster ved at forbedre budgetkoordineringen mellem myndighederne på forbunds- og delstatsplan og ved at videreføre omlægningen af den offentlige forvaltning (f.eks. mere omfattende brug af kvalitetsstyring, outsourcing, e-forvaltning, nedbringelse af antallet af offentligt ansatte osv.) (4). Behovet for budgetmæssig konsolidering begrænser mulighederne for at give tilskud til de offentlige pensioner over det almindelige budget. De seneste ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen undergraver troværdigheden af de pensionsreformer, der er gennemført, da det kan vise sig at blive svært at foretage de tilpasninger, der er planlagt for årene frem. Med hensyn til den offentlige sygeforsikring nedsatte regeringen et særligt udvalg på ministerieniveau for at gennemgå finansieringen af sundhedssystemet; udvalget skulle særlig undersøge mulighederne for at afkoble sygeforsikringsbidragene fra lønindkomsten for at begrænse de indirekte lønomkostninger. De første resultater forventes i juli 2010. |
| --- | --- |

(13)

Selv om det generelt står godt til med Tysklands offentlige finanser, er der stadig plads til forbedringer. På indtægtssiden er selskabs- og indkomstskattereglerne stadig komplekse, og skattesystemet indeholder mange fradragsordninger. På trods af yderligere planer om at øge udgifterne til uddannelse og FoU viser de relativt lave investeringer i forhold til det offentlige forbrug, at der er potentiale for en mere vækstorienteret sammensætning af udgifterne.

Det anerkendes i programmet, at der bør foretages en omfattende gennemgang af de offentlige støtteordninger, men det indeholder ikke nogen konkrete planer herom. Der kan opnås yderligere effektivitetsgevinster ved at forbedre budgetkoordineringen mellem myndighederne på forbunds- og delstatsplan og ved at videreføre omlægningen af den offentlige forvaltning (f.eks. mere omfattende brug af kvalitetsstyring, outsourcing, e-forvaltning, nedbringelse af antallet af offentligt ansatte osv.) (4). Behovet for budgetmæssig konsolidering begrænser mulighederne for at give tilskud til de offentlige pensioner over det almindelige budget. De seneste ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen undergraver troværdigheden af de pensionsreformer, der er gennemført, da det kan vise sig at blive svært at foretage de tilpasninger, der er planlagt for årene frem. Med hensyn til den offentlige sygeforsikring nedsatte regeringen et særligt udvalg på ministerieniveau for at gennemgå finansieringen af sundhedssystemet; udvalget skulle særlig undersøge mulighederne for at afkoble sygeforsikringsbidragene fra lønindkomsten for at begrænse de indirekte lønomkostninger. De første resultater forventes i juli 2010.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Fra og med 2011 vil budgetstrategien dog måske ikke længere være i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. Særlig bakkes konsolideringskursen fra 2011 og frem ikke op af konkrete foranstaltninger, og der foreligger ikke oplysninger om den mulige gennemførelse af de ekspansive foranstaltninger, der er foreslået i den nye regerings koalitionsaftale og deres forenelighed med de nødvendige besparelser på budgettet. Den nationale gældsregel — der er et centralt punkt i konsolideringsplanerne — er stadig ikke gennemført på alle statslige niveauer. Hvis den økonomiske genopretning kommer til at tage længere tid end forventet, kan det desuden rokke ved de budgetmæssige mål.
  Under hensyn til risiciene kan den gennemsnitlige årlige finansielle indsats komme til at afvige fra Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. Med programmets gældsfremskrivninger og risikoen for, at der må indføres yderligere foranstaltninger til stabilisering af de finansielle markeder, er budgetstrategien ikke tilstrækkelig til at få bruttogældskvoten tilbage på en nedadgående kurs. Den forventede udgiftsbetingede konsolidering og de planlagte øgede udgifter til uddannelse og FoU vil være i overensstemmelse med målet om at sætte gang i den potentielle vækst. Det fald, der ifølge fremskrivningerne forventes i den generelle investeringskvote til under 2009-niveauet, giver dog anledning til bekymring. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Fra og med 2011 vil budgetstrategien dog måske ikke længere være i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. Særlig bakkes konsolideringskursen fra 2011 og frem ikke op af konkrete foranstaltninger, og der foreligger ikke oplysninger om den mulige gennemførelse af de ekspansive foranstaltninger, der er foreslået i den nye regerings koalitionsaftale og deres forenelighed med de nødvendige besparelser på budgettet. Den nationale gældsregel — der er et centralt punkt i konsolideringsplanerne — er stadig ikke gennemført på alle statslige niveauer. Hvis den økonomiske genopretning kommer til at tage længere tid end forventet, kan det desuden rokke ved de budgetmæssige mål.

Under hensyn til risiciene kan den gennemsnitlige årlige finansielle indsats komme til at afvige fra Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. Med programmets gældsfremskrivninger og risikoen for, at der må indføres yderligere foranstaltninger til stabilisering af de finansielle markeder, er budgetstrategien ikke tilstrækkelig til at få bruttogældskvoten tilbage på en nedadgående kurs. Den forventede udgiftsbetingede konsolidering og de planlagte øgede udgifter til uddannelse og FoU vil være i overensstemmelse med målet om at sætte gang i den potentielle vækst. Det fald, der ifølge fremskrivningerne forventes i den generelle investeringskvote til under 2009-niveauet, giver dog anledning til bekymring.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5). I de henstillinger, som Rådet rettede til Tyskland i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Den pågældende del af det opdaterede program indeholder kun meget begrænsede oplysninger om, hvordan den tyske regering planlægger at komme videre med gennemførelsen af Rådets henstilling. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5). I de henstillinger, som Rådet rettede til Tyskland i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Den pågældende del af det opdaterede program indeholder kun meget begrænsede oplysninger om, hvordan den tyske regering planlægger at komme videre med gennemførelsen af Rådets henstilling.

Den overordnede konklusion er, at i kølvandet på den finansielle og økonomiske krise er Tysklands offentlige finanser blevet væsentligt forringet som følge af de automatiske stabilisatorer og en omfattende indgriben i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan for at imødegå krisen. Den planlagte udgiftsbetingede konsolidering fra 2011 og frem forventes at føre til, at det uforholdsmæssigt store underskud bringes til ophør senest i 2013. Fra og med 2011 vil budgetstrategien dog måske ikke længere være i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. Dette hænger sammen med mangelen på særlige foranstaltninger til understøtning af den foreslåede besparelseskurs efter 2010, usikkerhed med hensyn til gennemførelsen af yderligere skattelettelser som indeholdt i den nye regerings koalitionsaftale og deres forenelighed med den nødvendige konsolidering, risiciene i forbindelse med styrken af det økonomiske opsving og det eventuelle behov for yderligere foranstaltninger til stabilisering af finansmarkedet.

En fuldstændig gennemførelse af den forbedrede mellemfristede budgetramme og et stærkt engagement på alle statslige niveauer til at overholde den vil derfor være af afgørende betydning for en tilbagevenden til budgetmæssig konsolidering som planlagt. I betragtning af behovet for at forene den nødvendige budgetmæssige konsolidering med en styrkelse af økonomiens langsigtede vækstpotentiale synes den planlagte udgiftsbetingede konsolidering at være hensigtsmæssig, og det samme gælder den planlagte forøgelse af udgifterne til uddannelse og FoU. På baggrund af den voksende offentlige gæld og de gentagne ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen samt usikkerhed med hensyn til finansieringen af den offentlige sygeforsikring bør der igen lægges vægt på foranstaltninger til forbedring af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen af 2. december 2009 i henhold til EUF-traktatens artikel 126, stk. 7, opfordres Tyskland til at:

| i) | specificere de nødvendige foranstaltninger til underbygning af den planlagte konsolidering; gennemføre budgetstrategien for 2011-2013 som skitseret i programmet med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013; og, som foreskrevet i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, udnytte enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten tilbage i retning af referenceværdien på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

specificere de nødvendige foranstaltninger til underbygning af den planlagte konsolidering; gennemføre budgetstrategien for 2011-2013 som skitseret i programmet med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013; og, som foreskrevet i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, udnytte enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten tilbage i retning af referenceværdien på 60 % af BNP

| ii) | sikre fuldstændig gennemførelse af den nye grundlovsfæstede gældsregel overalt i den offentlige sektor og som planlagt ophæve den fravigelse af pensionstilpasningsformlen, der fandt sted i 2008. |
| --- | --- |

ii)

sikre fuldstændig gennemførelse af den nye grundlovsfæstede gældsregel overalt i den offentlige sektor og som planlagt ophæve den fravigelse af pensionstilpasningsformlen, der fandt sted i 2008.

Tyskland opfordres også til med henblik på en vurdering af effektiviteten af foranstaltningerne som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud at indgive et tillæg til programmet og deri gøre rede for fremskridtene i retning af gennemførelsen af Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 samt til forholdsvis udførligt at gøre rede for den konsolideringsstrategi, der vil være nødvendig for at nå frem til, at det uforholdsmæssigt store underskud bringes til ophør.

Tyskland opfordres desuden til at forbedre overholdelsen af datakravene i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2009 | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | — | — |
| SP Jan 2009 | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | — |
| HICP inflation
  (%) | SP Jan 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | — | — |
| SP Jan 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP Jan 2010 | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| KOM nov. 2009 (7) | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | — | — |
| SP Jan 2009 | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| KOM nov. 2009 | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | — | — |
| SP Jan 2009 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| KOM nov. 2009 | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | — | — |
| SP Jan 2009 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| KOM nov. 2009 | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | — | — |
| SP Jan 2009 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | — | — |
| SP Jan 2009 | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | — | — |
| SP Jan 2009 | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP Jan 2010 | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | — | — |
| SP Jan 2009 | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP Jan 2010 | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | — | — |
| SP Jan 2009 | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP Jan 2010 | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| KOM nov. 2009 | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | — | — |
| SP Jan 2009 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

KOM nov. 2009

1,3

–5,0

1,2

1,7

—

—

SP Jan 2009

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

—

HICP inflation

(%)

SP Jan 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

2,8

0,3

0,8

1,0

—

—

SP Jan 2009

—

—

—

—

—

—

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP Jan 2010

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

KOM nov. 2009 (7)

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

—

—

SP Jan 2009

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP Jan 2010

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

KOM nov. 2009

6,6

4,0

3,8

3,7

—

—

SP Jan 2009

7,1

7,0

7

7

7

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP Jan 2010

43,7

44,4

42,5

42

42

42

KOM nov. 2009

43,7

44,6

43,3

42,9

—

—

SP Jan 2009

44

43,5

42,5

42,5

43

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP Jan 2010

43,7

47,6

48

47

46

45

KOM nov. 2009

43,7

48,0

48,3

47,5

—

—

SP Jan 2009

44

46,5

46,5

45,5

45,5

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP Jan 2010

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

KOM nov. 2009

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

—

—

SP Jan 2009

0

–3

–4

–3

–2,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP Jan 2010

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

KOM nov. 2009

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

—

—

SP Jan 2009

2,5

0

–1

0

0,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP Jan 2010

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

KOM nov. 2009

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

—

—

SP Jan 2009

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP Jan 2010

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

KOM nov. 2009

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

—

—

SP Jan 2009

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP Jan 2010

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

KOM nov. 2009

65,9

73,1

76,7

79,7

—

—

SP Jan 2009

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2009 og den foreløbige prognose fra februar 2010, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden henstiller Rådet til Kommissionen, »at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Jf. »Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts«, Bundesrechnungshof (2009).

(5)  Særlig mangler der oplysninger om formueindkomst, den implicitte rente på gælden, detaljerede kategorier af stock-flow-tilpasninger samt konjunkturudviklingen, mens kategorierne »Lønninger og forbrug i produktionen« og »Sociale bidrag og sociale ydelser« er anført i en anden aggregering. Dette gør det vanskeligere at foretage en objektiv vurdering.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionen på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % og 1,2 % i perioden 2008-2011.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger svarende til 0,4 % af BNP i 2008 og 0,1 % af BNP i 2009 (underskudsforøgende) i henhold til det seneste program og til 0,3 % af BNP i 2008 (underskudsforøgende) i henhold til Kommissionens prognoser fra november 2009. Ifølge det seneste program er der ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger for perioden 2010-2013 og for perioden 2009-2011 ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/18

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 140/04

| Godkendelsesdato | 12.1.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 626/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Retsgrundlag | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 0,75 mio. EUR.
  Samlet forventet støtteydelse 0,75 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 70 % |
| Varighed | 1.1.2009-31.12.2009 |
| Økonomisk sektor | Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Godkendelsesdato

12.1.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 626/08

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Titel (og/eller modtagerens navn)

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Retsgrundlag

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 0,75 mio. EUR.

Samlet forventet støtteydelse 0,75 mio. EUR

Støtteintensitet

70 %

Varighed

1.1.2009-31.12.2009

Økonomisk sektor

Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 20.11.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 378/09 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | Noord–Brabant |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Retsgrundlag | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Bevarelse af kulturarv, Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 25 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Bygge- og anlægsvirksomhed, Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Godkendelsesdato

20.11.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 378/09

Medlemsstat

Nederlandene

Region

Noord–Brabant

Titel (og/eller modtagerens navn)

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Retsgrundlag

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Bevarelse af kulturarv, Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 25 mio. EUR

Støtteintensitet

100 %

Varighed

indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Bygge- og anlægsvirksomhed, Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/20

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 140/05

| Godkendelsesdato | 21.4.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 1/10 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Retsgrundlag | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 0,62 mio. EUR. Samlet forventet støtteydelse 0,62 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 75 % |
| Varighed | 4.2010-31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Godkendelsesdato

21.4.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 1/10

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Titel (og/eller modtagerens navn)

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Retsgrundlag

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 0,62 mio. EUR. Samlet forventet støtteydelse 0,62 mio. EUR

Støtteintensitet

75 %

Varighed

4.2010-31.12.2010

Økonomisk sektor

Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/21

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 140/06

Den 21. maj 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5843. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5843. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/22

---

Rådet konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union

2010/C 140/07

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

| 1. | ERINDRER OM, at det i maj 2007 vedtog konklusioner om de finansielle overslag for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (varemærker og design) (herefter benævnt »Harmoniseringskontoret«) og videreudviklingen af Fællesskabets varemærkeordning (1); |
| --- | --- |

1.

ERINDRER OM, at det i maj 2007 vedtog konklusioner om de finansielle overslag for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (varemærker og design) (herefter benævnt »Harmoniseringskontoret«) og videreudviklingen af Fællesskabets varemærkeordning (1);

| 2. | ANERKENDER, at der på mødet den 18.-19. september 2008 mellem Harmoniseringskontorets administrationsråd og budgetudvalg blev opnået enighed om en pakke af budgetforanstaltninger, som i fremtiden skulle skabe bedre balance i Harmoniseringskontorets budget, og hvori der indgik tre hovedpunkter: i) reduktion af gebyrerne for varemærkebeskyttelse inden for Fællesskabet, ii) oprettelse af en samarbejdsfond, og iii) en fremtidig fordeling af 50 % af fornyelsesgebyrerne mellem medlemsstaternes nationale varemærkekontorer (herefter benævnt »de nationale kontorer«); |
| --- | --- |

2.

ANERKENDER, at der på mødet den 18.-19. september 2008 mellem Harmoniseringskontorets administrationsråd og budgetudvalg blev opnået enighed om en pakke af budgetforanstaltninger, som i fremtiden skulle skabe bedre balance i Harmoniseringskontorets budget, og hvori der indgik tre hovedpunkter: i) reduktion af gebyrerne for varemærkebeskyttelse inden for Fællesskabet, ii) oprettelse af en samarbejdsfond, og iii) en fremtidig fordeling af 50 % af fornyelsesgebyrerne mellem medlemsstaternes nationale varemærkekontorer (herefter benævnt »de nationale kontorer«);

| 3. | ER ENIGT OM, at disse budgetforanstaltninger ikke kun er passende og nyttige redskaber til sikring af, at Harmoniseringskontorets budget er i balance i fremtiden, men også bidrager til at modernisere, strømline, harmonisere og styrke varemærkeordningen i Europa som helhed inden for rammerne af et styrket samarbejde mellem Harmoniseringskontoret og de nationale kontorer; |
| --- | --- |

3.

ER ENIGT OM, at disse budgetforanstaltninger ikke kun er passende og nyttige redskaber til sikring af, at Harmoniseringskontorets budget er i balance i fremtiden, men også bidrager til at modernisere, strømline, harmonisere og styrke varemærkeordningen i Europa som helhed inden for rammerne af et styrket samarbejde mellem Harmoniseringskontoret og de nationale kontorer;

| 4. | KONSTATERER MED TILFREDSHED, at gebyrerne for varemærkeregistreringen i Fællesskabet efter mødet i september 2008 blev væsentligt reduceret med virkning fra den 1. maj 2009 i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 355/2009; |
| --- | --- |

4.

KONSTATERER MED TILFREDSHED, at gebyrerne for varemærkeregistreringen i Fællesskabet efter mødet i september 2008 blev væsentligt reduceret med virkning fra den 1. maj 2009 i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 355/2009;

| 5. | SER MED TILFREDSHED PÅ de betydelige fremskridt, Harmoniseringskontoret har gjort med hensyn til oprettelsen af en samarbejdsfond, og TILSKYNDER Harmoniseringskontoret til at prioritere afslutningen af dette arbejde, så fonden snarest muligt kan blive fuldt operationel med aktiv deltagelse fra de nationale kontorers side; |
| --- | --- |

5.

SER MED TILFREDSHED PÅ de betydelige fremskridt, Harmoniseringskontoret har gjort med hensyn til oprettelsen af en samarbejdsfond, og TILSKYNDER Harmoniseringskontoret til at prioritere afslutningen af dette arbejde, så fonden snarest muligt kan blive fuldt operationel med aktiv deltagelse fra de nationale kontorers side;

| 6. | HENVISER TIL Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om en europæisk strategi for industriel ejendomsret (2); |
| --- | --- |

6.

HENVISER TIL Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om en europæisk strategi for industriel ejendomsret (2);

| 7. | SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens iværksættelse af en undersøgelse af, hvordan varemærkeordningen generelt fungerer i Europa, og STØTTER de mål, der fremgår af kommissoriet; |
| --- | --- |

7.

SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens iværksættelse af en undersøgelse af, hvordan varemærkeordningen generelt fungerer i Europa, og STØTTER de mål, der fremgår af kommissoriet;

| 8. | NOTERER SIG undersøgelsens foreløbige resultater, som blev forelagt Rådets Gruppe vedrørende Intellektuel Ejendomsret på mødet den 25. marts 2010; |
| --- | --- |

8.

NOTERER SIG undersøgelsens foreløbige resultater, som blev forelagt Rådets Gruppe vedrørende Intellektuel Ejendomsret på mødet den 25. marts 2010;

| 9. | TILSKYNDER Kommissionen til at afslutte undersøgelsen med henblik på at lægge et solidt grundlag for de kommende lovgivningsinitiativer; |
| --- | --- |

9.

TILSKYNDER Kommissionen til at afslutte undersøgelsen med henblik på at lægge et solidt grundlag for de kommende lovgivningsinitiativer;

| 10. | ANERKENDER, at de fleste sammenslutninger af brugere af Fællesskabets varemærkeordning er tilfredse med ordningen og med princippet om sameksistens mellem Fællesskabets og de enkelte medlemsstaters varemærker og erkender behovet for at finjustere ordningen ved hjælp af en kommende revision under hensyntagen til, at der skal være et velafbalanceret forhold mellem Fællesskabets og de enkelte medlemsstaters varemærkeordninger; |
| --- | --- |

10.

ANERKENDER, at de fleste sammenslutninger af brugere af Fællesskabets varemærkeordning er tilfredse med ordningen og med princippet om sameksistens mellem Fællesskabets og de enkelte medlemsstaters varemærker og erkender behovet for at finjustere ordningen ved hjælp af en kommende revision under hensyntagen til, at der skal være et velafbalanceret forhold mellem Fællesskabets og de enkelte medlemsstaters varemærkeordninger;

| 11. | ERKENDER, at nationale varemærker stadig opfylder mange ansøgeres behov, og at national varemærkebeskyttelse derfor bør bibeholdes som en valgmulighed for disse ansøgere; |
| --- | --- |

11.

ERKENDER, at nationale varemærker stadig opfylder mange ansøgeres behov, og at national varemærkebeskyttelse derfor bør bibeholdes som en valgmulighed for disse ansøgere;

| 12. | ERINDRER OM Kommissionens meddelelse af 11. september 2009 om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (3); |
| --- | --- |

12.

ERINDRER OM Kommissionens meddelelse af 11. september 2009 om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (3);

| 13. | ERINDRER OM Rådets resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4); |
| --- | --- |

13.

ERINDRER OM Rådets resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4);

| 14. | OPFORDRER Kommissionen til at forelægge forslag til revision af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker og direktiv 2008/95/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker. |
| --- | --- |

14.

OPFORDRER Kommissionen til at forelægge forslag til revision af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker og direktiv 2008/95/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker.

Revisionen bør navnlig omfatte følgende:

| — | en specifik bestemmelse om definition af rammen for samarbejdet mellem Harmoniseringskontoret og de nationale kontorer; |
| --- | --- |

—

en specifik bestemmelse om definition af rammen for samarbejdet mellem Harmoniseringskontoret og de nationale kontorer;

| — | tydeliggørelse af, at harmonisering af praksis og redskaber er et mål, som alle varemærkekontorer i EU bør arbejde hen imod, og at Harmoniseringskontoret bør støtte og fremme bestræbelser på dette område med administrationsrådets aktive medvirken; |
| --- | --- |

—

tydeliggørelse af, at harmonisering af praksis og redskaber er et mål, som alle varemærkekontorer i EU bør arbejde hen imod, og at Harmoniseringskontoret bør støtte og fremme bestræbelser på dette område med administrationsrådets aktive medvirken;

| — | indførelse af et klart retsgrundlag for, at Harmoniseringskontoret kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale kontorer i overensstemmelse med deres nationale beføjelser og med Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering (5); |
| --- | --- |

—

indførelse af et klart retsgrundlag for, at Harmoniseringskontoret kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale kontorer i overensstemmelse med deres nationale beføjelser og med Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering (5);

| — | indførelse af et retsgrundlag for fordeling af et beløb svarende til 50 % af Harmoniseringskontorets fornyelsesgebyrer mellem de nationale kontorer efter rimelige, retfærdige og relevante fordelingskriterier, der skal defineres således, at de bl.a. sikrer et minimumsbeløb for hver medlemsstat, samt indførelse af passende mekanismer, der tager behørigt hensyn til de finansielle ordninger, der gælder for de enkelte nationale kontorer, for at sikre, at de nationale kontorer får adgang til de pågældende midler, og at midlerne vil blive anvendt til formål i nær tilknytning til beskyttelse, fremme og/eller håndhævelse af varemærker, herunder bekæmpelse af forfalskning; |
| --- | --- |

—

indførelse af et retsgrundlag for fordeling af et beløb svarende til 50 % af Harmoniseringskontorets fornyelsesgebyrer mellem de nationale kontorer efter rimelige, retfærdige og relevante fordelingskriterier, der skal defineres således, at de bl.a. sikrer et minimumsbeløb for hver medlemsstat, samt indførelse af passende mekanismer, der tager behørigt hensyn til de finansielle ordninger, der gælder for de enkelte nationale kontorer, for at sikre, at de nationale kontorer får adgang til de pågældende midler, og at midlerne vil blive anvendt til formål i nær tilknytning til beskyttelse, fremme og/eller håndhævelse af varemærker, herunder bekæmpelse af forfalskning;

| — | i givet fald ændringer og andre foranstaltninger, der skal støtte komplementariteten mellem Fællesskabets og de nationale varemærkeordninger; |
| --- | --- |

—

i givet fald ændringer og andre foranstaltninger, der skal støtte komplementariteten mellem Fællesskabets og de nationale varemærkeordninger;

| — | foranstaltninger til at bringe Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/95/EF af 22. oktober 2008 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (kodificeret udgave) (6) mere i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (kodificeret udgave) (7) og således bidrage yderligere til at begrænse uoverensstemmelserne mellem varemærkeordningerne i Europa som helhed. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til at bringe Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/95/EF af 22. oktober 2008 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (kodificeret udgave) (6) mere i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (kodificeret udgave) (7) og således bidrage yderligere til at begrænse uoverensstemmelserne mellem varemærkeordningerne i Europa som helhed.

---

(1)  Rådsdokument 9427/07.

(2)  Rådsdokument 12267/08.

(3)  Rådsdokument 13286/09.

(4)  EUT C 56 af 6.3.2010, s. 1.

(5)  Med særligt henblik på punkt 24 og 38 i Rådets resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked.

(6)  EUT L 299 af 8.11.2008, s. 25.

(7)  EUT L 78 af 24.3.2009, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/24

---

Euroens vekselkurs (1)

28. maj 2010

2010/C 140/08

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2384 |
| JPY | japanske yen | 113,06 |
| DKK | danske kroner | 7,4411 |
| GBP | pund sterling | 0,84995 |
| SEK | svenske kroner | 9,6580 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4258 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9615 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,780 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 273,93 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7080 |
| PLN | polske zloty | 4,0615 |
| RON | rumænske leu | 4,1646 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9299 |
| AUD | australske dollar | 1,4534 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2954 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,6470 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8165 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7312 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 479,69 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,4046 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,4599 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2665 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 387,55 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0781 |
| PHP | filippinske pesos | 57,118 |
| RUB | russiske rubler | 37,9200 |
| THB | thailandske bath | 40,328 |
| BRL | brasilianske real | 2,2492 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,8205 |
| INR | indiske rupee | 57,4347 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2384

JPY

japanske yen

113,06

DKK

danske kroner

7,4411

GBP

pund sterling

0,84995

SEK

svenske kroner

9,6580

CHF

schweiziske franc

1,4258

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9615

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,780

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

273,93

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7080

PLN

polske zloty

4,0615

RON

rumænske leu

4,1646

TRY

tyrkiske lira

1,9299

AUD

australske dollar

1,4534

CAD

canadiske dollar

1,2954

HKD

hongkongske dollar

9,6470

NZD

newzealandske dollar

1,8165

SGD

singaporeanske dollar

1,7312

KRW

sydkoreanske won

1 479,69

ZAR

sydafrikanske rand

9,4046

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,4599

HRK

kroatiske kuna

7,2665

IDR

indonesiske rupiah

11 387,55

MYR

malaysiske ringgit

4,0781

PHP

filippinske pesos

57,118

RUB

russiske rubler

37,9200

THB

thailandske bath

40,328

BRL

brasilianske real

2,2492

MXN

mexicanske pesos

15,8205

INR

indiske rupee

57,4347

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/25

---

STATSSTØTTE — SPANIEN

Statsstøtte C 10/10 (ex N 562/09) — Omstruktureringsstøtte til A NOVO Comlink SL

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2010/C 140/09

Ved brev af 24. marts 2010, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Kongeriget Spanien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Spanien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

SAGSFORLØB

Den 16. oktober 2009 anmeldte Spanien en omstruktureringsstøtte til A NOVO Comlink SL. Den 12. november 2009 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Den 25. januar 2010 fremsendte Spanien yderligere oplysninger.

BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN OG OMSTRUKTURERINGEN

Støtten, der er planlagt af regionen Andalusien, er baseret på Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucia, som er en støtteordning for små og mellemstore virksomheder, der skal anmeldes for store virksomheder. A NOVO Comlink SL (A NOVO) er en stor virksomhed, som er aktiv inden for eftersalgsservice på computere, mobiltelefoner og andet elektronisk udstyr. Den er et 100 %-ejet datterselskab til den franske virksomhed A NOVO SA. Oprindeligt producerede A NOVO telefoner. I perioden mellem 2004 og 2006 afviklede A NOVO sin produktion for at koncentrere sig om eftersalgsservice. A NOVO er nu en kriseramt virksomhed. Den anmeldte omstruktureringsplan blev udarbejdet i november 2008. Planen foreslår at A NOVO fortsætter sine nuværende aktiviteter og forudser vækst på alle aktivitetsområder. Den anmeldte støtte består af en garanti til et lån på 4 375 mia. EUR, et rentetilskud til dette lån og et lån på 2 mio. EUR fra regionen Andalusien. I maj 2009 modtog A NOVO desuden redningsstøtte i form af en lånegaranti, som ikke blev anmeldt til Kommissionen.

VURDERING

Efter Kommissionens vurdering udgør disse foranstaltninger støtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

Efter at have analyseret disse statsstøtteforanstaltninger i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (1) har Kommissionen besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, fordi den betvivler, at alle betingelser for at godkende omstruktureringsstøtte er opfyldt.

Kommissionen betvivler, hvorvidt A NOVO er berettiget til omstruktureringsstøtte i henhold til punkt 10 og 11 i rammebestemmelserne, da den er del af en stor koncern. Hvad angår omstruktureringsplanen, betvivler Kommissionen, at den vil føre til rentabilitet på lang sigt, sådan som det påkræves i rammebestemmelsernes punkt 35 og 36. Den indeholder ingen modydelser såsom kapacitetsindskrænkning (rammebestemmelsernes punkt 38 og 39) og et eget bidrag fra støttemodtageren som påkrævet i rammebestemmelsernes punkt 43. Det er desuden ikke tydeligt, hvorvidt støttebeløbet er begrænset til et nødvendigt minimum (rammebestemmelsernes punkt 45).

Derfor er det tvivlsomt, hvorvidt omstruktureringsstøtten kan være forenelig med rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte. Kommissionen har desuden ikke tilstrækkelige oplysninger til at vurdere den ikke-anmeldte redningshjælps forenelighed. Endelig er det usandsynligt, at foranstaltningerne er forenelige med de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (2).

BREVETS ORDLYD

»Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente«. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente«.

---

(1)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

1

(2)  EUT C 83 af 7.4.2009, s. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/33

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 140/10

| 1. | Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Hon Hai Precision Industry Co., Ltd (»Hon Hai-koncernen«, Taiwan), der er moderselskab til Foxconn-koncernen (»Foxconn«, Taiwan), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Sony Slovakia spol. s r.o. (»den slovakiske målvirksomhed«, Slovakiet), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). Den 1. januar 2010 forud for indgåelsen af aftalen om erhvervelse af den slovakiske målvirksomhed havde Foxconn gennem opkøb af aktier og aktiver erhvervet enekontrol over Sony Baja California, S.A. de C.V (»den mexicanske målvirksomhed«, Mexico) |
| --- | --- |

1.

Den 21. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Hon Hai Precision Industry Co., Ltd (»Hon Hai-koncernen«, Taiwan), der er moderselskab til Foxconn-koncernen (»Foxconn«, Taiwan), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Sony Slovakia spol. s r.o. (»den slovakiske målvirksomhed«, Slovakiet), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). Den 1. januar 2010 forud for indgåelsen af aftalen om erhvervelse af den slovakiske målvirksomhed havde Foxconn gennem opkøb af aktier og aktiver erhvervet enekontrol over Sony Baja California, S.A. de C.V (»den mexicanske målvirksomhed«, Mexico)

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Hon Hai-koncernen og Foxconn: levering af tjenester i forbindelse med fremstilling af elektroniske produkter til producenter af originaludstyr |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Hon Hai-koncernen og Foxconn: levering af tjenester i forbindelse med fremstilling af elektroniske produkter til producenter af originaludstyr

| — | den slovakiske målvirksomhed og den mexicanske målvirksomhed: fremstilling og montering af LCD-fjernsyn. |
| --- | --- |

—

den slovakiske målvirksomhed og den mexicanske målvirksomhed: fremstilling og montering af LCD-fjernsyn.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---