# Úřední věstník C 117/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.117.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 117 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 536. května 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.117.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 117

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 536. května 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2010/C 117/01 | Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2010 o pokroku při provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 | 1 |
| | Evropská komise |
| 2010/C 117/02 | Směnné kurzy vůči euru | 8 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2010/C 117/03 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 9 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2010/C 117/01

Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2010 o pokroku při provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010

1

Evropská komise

2010/C 117/02

Směnné kurzy vůči euru

8

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2010/C 117/03

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

9

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 117/04 | Státní podpora – Slovenská republika – Státní podpora C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Veřejná půjčka poskytnutá Železničné spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ŽSSK Cargo) – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 117/04

Státní podpora – Slovenská republika – Státní podpora C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Veřejná půjčka poskytnutá Železničné spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ŽSSK Cargo) – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 6.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 117/1

---

Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2010 o pokroku při provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (1)

2010/C 117/01

1.   ÚVOD

Vzdělávání a odborná příprava jsou ústředním tématem lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost a klíčovým prvkem následných opatření, která mají být provedena do roku 2020. Vytvoření funkčního „znalostního trojúhelníku“, jehož vrcholy tvoří vzdělávání, výzkum a inovace, a podpora poskytovaná všem občanům při zvyšování kvalifikace mají klíčový význam jak pro růst a zaměstnanost, tak pro spravedlnost a sociální začlenění. Hospodářský pokles tyto dlouhodobé úkoly staví ještě více do centra pozornosti. Veřejné i soukromé rozpočty se ocitají pod silným tlakem, stávající pracovní místa mizí a nová často vyžadují odlišné dovednosti na vyšší úrovni. Systémy vzdělávání a odborné přípravy by se proto měly více otevřít a přizpůsobit potřebám občanů i potřebám trhu práce a společnosti obecně.

Politická spolupráce na evropské úrovni v oblastech vzdělávání a odborné přípravy poskytuje od roku 2002 (2) cennou podporu při reformě vzdělávacích systémů jednotlivých zemí a přispívá k celoevropské mobilitě žáků, studentů i pracujících. Na základě tohoto přístupu a s maximálním ohledem na odpovědnost členských států za vlastní vzdělávací systémy potvrdila Rada v květnu roku 2009 strategický rámec pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (3).

Tato čtvrtá společná zpráva se zaměřuje na pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění stanovených cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v období 2007–2009. Je založena na podrobném hodnocení vnitrostátních zpráv a vykonávaných činností na základě souboru ukazatelů a referenčních úrovní průměrných výsledků na úrovni EU (referenční úrovně) (4). Hlavní pozornost je věnována provádění doporučení o klíčových kompetencích z roku 2006 (5). Zpráva však také poskytuje přehled o vývoji vnitrostátních strategií celoživotního učení a o vývoji reforem, které byly uskutečněny s cílem učinit odborné vzdělávání a přípravu atraktivnějšími a lépe je přizpůsobit potřebám trhu práce a s cílem modernizovat vysoké školství.

Dále se zpráva zabývá nově stanovenými výzvami, především ve spojitosti s iniciativou „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ (6). Přestože se členské státy ve svých zprávách výslovně nezabývaly otázkou, jak by vzdělávání a odborná příprava měly reagovat na hospodářský pokles, jsou jimi diskutovaná témata – především pokrok v provádění přístupu založeného na kompetencích a modernizace odborného vzdělávání a přípravy a vysokého školství – klíčem k úspěšnému překonání krize v Evropě.

Nejnovější trendy a úkoly jsou tyto:

| 1) | Kvalita vzdělávání a odborné přípravy v EU se obecně zvyšuje. Většiny referenčních úrovní stanovených na rok 2010 však nebude dosaženo včas; pokud pak jde o zásadní referenční úroveň v oblasti gramotnosti, výsledky se ve skutečnosti zhoršují. Pro dosažení těchto referenčních úrovní bude nezbytné provádění účinnějších vnitrostátních iniciativ. Hospodářský pokles v kombinaci s demografickou výzvou poukazuje na naléhavost provedení reforem, přičemž je třeba nadále investovat do systémů vzdělávání a odborné přípravy, a vyrovnat se tak se zásadními hospodářskými a sociálními výzvami. |
| --- | --- |

1)

Kvalita vzdělávání a odborné přípravy v EU se obecně zvyšuje. Většiny referenčních úrovní stanovených na rok 2010 však nebude dosaženo včas; pokud pak jde o zásadní referenční úroveň v oblasti gramotnosti, výsledky se ve skutečnosti zhoršují. Pro dosažení těchto referenčních úrovní bude nezbytné provádění účinnějších vnitrostátních iniciativ. Hospodářský pokles v kombinaci s demografickou výzvou poukazuje na naléhavost provedení reforem, přičemž je třeba nadále investovat do systémů vzdělávání a odborné přípravy, a vyrovnat se tak se zásadními hospodářskými a sociálními výzvami.

| 2) | Značný počet zemí zavádí reformy, které jako referenční nástroj výslovně používají rámec pro klíčové kompetence. Významného pokroku bylo dosaženo v přizpůsobování vzdělávacích programů. Zbývá však ještě vykonat mnoho práce, pokud jde o podporu rozvoje kompetencí pedagogů, aktualizaci metod hodnocení a zavádění nových způsobů organizace učení v inovativním školním prostředí. Jedním z hlavních úkolů je zajistit, aby inovativní metody byly ku prospěchu všech žáků a studentů, tedy i osob znevýhodněných a těch, kteří se účastní odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

2)

Značný počet zemí zavádí reformy, které jako referenční nástroj výslovně používají rámec pro klíčové kompetence. Významného pokroku bylo dosaženo v přizpůsobování vzdělávacích programů. Zbývá však ještě vykonat mnoho práce, pokud jde o podporu rozvoje kompetencí pedagogů, aktualizaci metod hodnocení a zavádění nových způsobů organizace učení v inovativním školním prostředí. Jedním z hlavních úkolů je zajistit, aby inovativní metody byly ku prospěchu všech žáků a studentů, tedy i osob znevýhodněných a těch, kteří se účastní odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých.

| 3) | Dosud nedořešeným úkolem je zavádění celoživotního učení v kontextu formálního, neformálního a informálního učení a zvyšování mobility. Je třeba, aby se systémy vzdělávání a odborné přípravy, včetně univerzit, více otevřely a přizpůsobily potřebám pracovního trhu a společnosti obecně. Zvláštní pozornost je třeba věnovat navazování partnerství mezi sférou vzdělávání a odborné přípravy a světem práce. |
| --- | --- |

3)

Dosud nedořešeným úkolem je zavádění celoživotního učení v kontextu formálního, neformálního a informálního učení a zvyšování mobility. Je třeba, aby se systémy vzdělávání a odborné přípravy, včetně univerzit, více otevřely a přizpůsobily potřebám pracovního trhu a společnosti obecně. Zvláštní pozornost je třeba věnovat navazování partnerství mezi sférou vzdělávání a odborné přípravy a světem práce.

2.   KLÍČOVÉ KOMPETENCE

Evropský referenční rámec klíčových kompetencí pro celoživotní učení (7) určuje a definuje 8 klíčových kompetencí nezbytných pro osobní naplnění, aktivní občanství, sociální začlenění a zaměstnatelnost ve znalostní společnosti.

| 1) | komunikace v mateřském jazyce; |
| --- | --- |

1)

komunikace v mateřském jazyce;

| 2) | komunikace v cizích jazycích; |
| --- | --- |

2)

komunikace v cizích jazycích;

| 3) | kompetence v oblasti matematiky a základní kompetence v oblasti přírodních věd a technologií; |
| --- | --- |

3)

kompetence v oblasti matematiky a základní kompetence v oblasti přírodních věd a technologií;

| 4) | kompetence v oblasti práce s digitálními technologiemi; |
| --- | --- |

4)

kompetence v oblasti práce s digitálními technologiemi;

| 5) | schopnost učit se; |
| --- | --- |

5)

schopnost učit se;

| 6) | sociální a občanské kompetence; |
| --- | --- |

6)

sociální a občanské kompetence;

| 7) | smysl pro iniciativu a podnikavost; |
| --- | --- |

7)

smysl pro iniciativu a podnikavost;

| 8) | kulturní povědomí a vyjádření. |
| --- | --- |

8)

kulturní povědomí a vyjádření.

Počáteční vzdělávání a odborná příprava by měly podporovat rozvoj těchto klíčových kompetencí takovou měrou, aby připravily mladé lidi – včetně znevýhodněných osob – na další vzdělávání a pracovní život. Vzdělávání a odborná příprava dospělých by měly všem dospělým lidem v průběhu celého života poskytovat reálné příležitosti k rozvoji a doplňování klíčových kompetencí.

2.1   Pokrok při reformě vzdělávacích programů

Celá EU se jednoznačně zaměřuje na výuku a vzdělávání založené na kompetencích a na využívání přístupu založeného na výsledcích učení. Evropský rámec klíčových kompetencí k této tendenci významně přispívá. V některých zemích hraje při reformě politiky hlavní úlohu.

Významného pokroku bylo dosaženo především v otázce vzdělávacích programů. K tradičním školním předmětům, jako jsou mateřský jazyk, cizí jazyky nebo matematika a přírodní vědy, se přistupuje s větším důrazem na interdisciplinaritu: větší význam se kromě znalostí přikládá rozvíjení dovedností, kladným postojům a praktickému využití znalostí a dovedností v reálném životě. Ve vzdělávacích programech se klade větší a explicitnější důraz na průřezové klíčové kompetence. V důsledku chabých výsledků mnoha členských států v rámci Programu pro mezinárodní hodnocení studentů (PISA, 2006) vytvořily některé země strategie nebo akční plány zaměřené na zvýšení úrovně základních dovedností, zvláště pak pokud jde o schopnost porozumět psanému textu, matematiku a přírodní vědy.

2.2   Potřeba dalšího rozvoje organizace studia ve školách

Přestože změny vzdělávacích programů již většinou probíhají, samy o sobě nestačí. Přístup založený na kompetencích předpokládá takové dovednosti a postoje, které umožní náležité uplatnění znalostí, a rozvoj kladného postoje k dalšímu učení, kritickému myšlení a tvořivosti. To představuje skutečnou výzvu pro organizaci studia, přičemž výsledek závisí především na schopnostech učitelů a ředitelů škol. V této souvislosti je také třeba, aby školy v rámci svého poslání jednoznačněji přijaly odpovědnost za přípravu žáků na další učení.

2.2.1   Využití průřezových klíčových kompetencí v praxi

Usilovně se pracuje na vybavování škol novými technologiemi a na zajišťování základních dovedností při práci s informačními a komunikačními technologiemi jakožto součásti kompetence v oblasti práce s digitálními technologiemi. Mladí lidé se však stále častěji učí pracovat s informačními a komunikačními technologiemi informální cestou a aspektům, jako jsou kritické myšlení při využívání nových technologií a médií, povědomí o rizicích a etické a právní otázky, je věnována menší pozornost. Vzhledem k tomu, že informační a komunikační technologie vstupují do lidských životů stále častěji, měl by být na tato témata kladen při výuce i studiu zvláštní důraz. Je třeba lépe využívat možností, které nové technologie nabízejí v oblasti inovace a tvořivosti, nových partnerství a přizpůsobování učebních metod na míru.

Schopnost učit se je také zařazena v mnoha vzdělávacích programech, avšak školy a učitelé potřebují účinnější podporu k tomu, aby byli s to integrovat tuto schopnost do výukových a studijních procesů systematičtěji a aby mohli vést všechny žáky a studenty k odpovědnému přístupu k učení. Inovativní metody jako individuální studijní plány a metoda objevování (inquiry-based learning) mohou být zvláště užitečné pro ty, kdo byli dříve při studiu neúspěšní nebo jejichž předchozí zkušenosti se studiem ve škole jsou negativní.

Také při předávání sociálních a občanských kompetencí, smyslu pro iniciativu a podnikavost a kulturního povědomí je třeba jít dále než k pouhému povědomí o těchto tématech. Studenti potřebují více příležitostí, aby mohli studovat a zapojovat se do aktivit na takových školách, které jsou otevřeny pracovní sféře, dobrovolnickým aktivitám, sportu a kultuře. Takovéto kompetence jsou nezbytné pro rozvoj inovativních kapacit a pro nabídku možností integrace studentů z rodin migrantů nebo ze znevýhodněného prostředí. V této souvislosti je důležité, aby se školy otevřely přesahovým činnostem ve spolupráci se zaměstnavateli, mládežnickými skupinami, kulturními subjekty a občanskou společností.

Podnikatelský duch je stále častěji podporován navazováním partnerství s podniky nebo prostřednictvím rozvoje studentských minipodniků. Z výměn zkušeností vyplývá, že k rozvoji iniciativ, tvořivosti a inovací ve školách je poznatky třeba doplnit o konkrétní aktivity.

2.2.2   Vzdělávání učitelů a ředitelů škol

Kvalita výuky a vedení školy jsou v rámci školy zdaleka nejdůležitějšími faktory, jež mají vliv na výsledky studentů.

Ukazuje se, že v některých zemích jsou vyučující připravováni k přístupu založenému na klíčových kompetencích během počátečního vzdělávání učitelů. Většina v současnosti aktivních učitelů však již své vzdělávání dokončila. Vnitrostátní zprávy a výměny poznatků z politik ukazují nedostatek systematického úsilí v oblasti doplňování kompetencí pedagogů.

Podle průzkumu TALIS (Teaching and Learning International Survey) (8) se učitelům dostává málo podnětů k tomu, aby svoji výuku zdokonalovali, a nejběžnější typy aktivit profesního růstu, ke kterým mají přístup, nemají dostatečný účinek. Většina pedagogů by další profesní rozvoj uvítala (zvláště pokud jde o zvláštní vzdělávací potřeby, práci s informačními a komunikačními technologiemi a chování studentů).

Profesní růst ředitelů škol je nezbytný, neboť ředitelé jsou zodpovědní za vytváření prostředí, v jehož rámci mají žáci i vyučující ze škol prospěch jakožto ze vzdělávacího společenství. Pouze několik zemí však disponuje systémem povinných školení pro ředitele ve výkonu funkce.

2.2.3   Rozvoj hodnocení a posuzování

Je stále průkaznější, že hodnocení přispívá k efektivitě učení a zvyšuje motivaci.

Většina zemí dnes používá minimální standardy a centralizované hodnocení, které poskytují základ pro srovnávání získaných klíčových kompetencí alespoň v obecném vzdělávání.

Většina současných metod hodnocení však klade silný důraz na znalosti a učení nazpaměť a nedokáže dostatečně zachytit zásadní aspekt klíčových kompetencí, tedy dovednosti a osobní postoje. Také hodnocení průřezových klíčových kompetencí a hodnocení v kontextu interdisciplinárního využití se jeví zvláště problematická. Dále prozkoumány by měly být zkušenosti ze zemí, které využívají doplňujících metodických přístupů, jako jsou například vzájemné hodnocení, portfolia, plány hodnocení individuálního studia nebo školy a hodnocení na základě projektů, a na těchto zkušenostech by se pak mělo stavět.

2.3   Více opatření ve prospěch gramotnosti a na podporu znevýhodněných žáků a studentů

Dobrá úroveň gramotnosti je základní premisou nabývání klíčových kompetencí a celoživotního učení, proto se musí rozvíjet již ve velmi raném věku. Největším a přetrvávajícím důvodem k obavám jsou zhoršující se výsledky v porozumění psanému textu vzhledem k referenční úrovni EU stanovené pro rok 2010. Nedostatečná úroveň gramotnosti, zvláště mezi chlapci a migranty, výrazně zhoršuje jejich vyhlídky na získání práce a dosažení dobré životní úrovně. Většina zemí sice zavedla na podporu gramotnosti zvláštní opatření, avšak je zřejmé, že na úrovni jednotlivých států je zapotřebí účinnějších kroků.

Referenční úrovní EU na rok 2010 je snížit o 20 % četnost případů, kdy patnáctiletí žáci mají problémy s literární gramotností; tento podíl se ovšem zvýšil z 21,3 % v roce 2000 na 24,1 % v roce 2006 (9). Výsledky, kterých dosahují žáci pocházející z rodin migrantů ve čtení, matematice a přírodních vědách, jsou ve srovnání s výsledky ostatních žáků pocházejících z dané země horší (Program pro mezinárodní hodnocení studentů, PISA).

Zřejmým trendem ve vzdělávání znevýhodněných žáků je zavádění individuálnějšího přístupu. K tomu se často připojují opatření zaměřená na podporu žáků (včetně migrantů), kteří mají problémy s dosažením gramotnosti, žáků se zvláštními vzdělávacími potřebami nebo žáků, u kterých hrozí předčasné ukončení vzdělávacího procesu. Z vnitrostátních zpráv však vyplývá, že pokrok v této oblasti je pomalý a boj proti znevýhodnění je stále významnou výzvou. Ke vzdělávání žáků se zvláštními potřebami existují dva velmi rozdílné přístupy: v některých zemích jsou tyto děti vzdělávány v rámci běžných tříd, v jiných se praktikuje výuka ve zvláštních skupinách. Podíl žáků se zvláštními potřebami, kteří jsou vyučováni ve zvláštních oddělených skupinách, vzhledem k celkovému počtu žáků v povinné školní docházce, proto osciluje mezi 0,01 % a 5,1 %, přičemž průměr EU je 2,1 %.

Většina zemí volí strategii založenou na programech zaměřených na včasné získávání základních dovedností, především literární a numerické gramotnosti. V některých případech jsou tyto programy doplněny systematickými postupy pro včasné odhalování studijních problémů a následnou podporou, aby se zabránilo opožďování při studiu, nebo programy, které jsou zaměřeny na povzbuzení zájmu v oblastech jako cizí jazyky nebo matematika a přírodní vědy.

Existence zvláštních opatření na podporu potřeb znevýhodněných skupin je běžná, některé země dokonce vytvořily obecné právní rámce, včetně předpisů na ochranu práv, jak pro žáky a studenty bez rozlišení, tak pro zvláštní cílové skupiny.

2.4   Potřeba většího prosazování klíčových kompetencí v odborném vzdělávání a přípravě a ve vzdělávání dospělých

Odborné vzdělávání a příprava se na kompetence zaměřují více než systémy všeobecného vzdělávání. Úplnou škálou klíčových kompetencí, jak je definována v evropském rámci, se však oproti systémům všeobecného vzdělávání zabývají méně systematicky. Větší pozornost je třeba věnovat zejména schopnosti komunikace v cizích jazycích a všem průřezovým klíčovým kompetencím, které jsou stále důležitější vzhledem k rozvíjejícímu se trhu práce a potřebám společnosti. Řešení je třeba hledat ve zlepšování vzdělávacích programů, metod výuky a učení, ale také ve vzdělávání učitelů a školitelů působících v rámci odborného vzdělávání a přípravy.

Většina zemí zdůrazňuje důležitost účinného systému vzdělávání dospělých. Cílem je vybavit dospělé schopnostmi, se kterými lépe uspějí na pracovním trhu, zajistit jejich integraci do společnosti a připravit je na aktivní stárnutí.

Pokud jde o vyšší zapojení dospělých do odborného vzdělávání a přípravy, bylo dosaženo určitého pokroku; výsledek však nedosahuje referenční úrovně (12,5 %) stanovené pro rok 2010. Podíl Evropanů ve věku 25–64 let, kteří se v roce 2008 během čtyř týdnů předcházejících průzkumu zúčastnili odborné přípravy, dosáhl 9,5 %; vysoce kvalifikovaní dospělí se takových akcí zúčastňují pětkrát častěji než osoby s nízkou odborností.

Stále platí, že nejvyšším dosaženým vzděláním 77 milionů Evropanů ve věku 25–64 let (tedy téměř 30 %) je nižší sekundární vzdělání.

Opatření na podporu výuky klíčových kompetencí pro dospělé zahrnují nové a revidované právní předpisy, zlepšení mechanismů uskutečňování a řízení stejně jako specifická opatření v oblasti financování. V souladu s akčním plánem vzdělávání dospělých (10) se zvláštní pozornost věnuje gramotnosti, jazykům a kompetenci v oblasti práce s digitálními technologiemi, a to především mezi nízce kvalifikovanými nebo nezaměstnanými dospělými a přistěhovalci. Běžně již existují programy, které nabízejí „druhou příležitost“ k dokončení studia na středních školách. Literární a numerická gramotnost je někdy také součástí odborně zaměřených kurzů. Klíčem k úspěchu je spojení těchto opatření s poradenstvím a uznáváním nejen formálního, ale také neformálního a informálního učení.

Je však také důležité, aby nabídka v oblasti vzdělávání dospělých pokrývala celou škálu klíčových kompetencí a nesoustředila se na jednotlivé kompetence jako literární gramotnost nebo specifické odborné dovednosti. Vzdělávání dospělých by se mělo zaměřovat na dospělé s jakýmkoli stupněm kvalifikace včetně osob s nízkou kvalifikací, dospělým se zvláštními studijními potřebami a starším lidem. V souladu s tím by se měly zdokonalit kompetence pedagogických pracovníků působících ve vzdělávání dospělých.

3.   STRATEGIE A NÁSTROJE CELOŽIVOTNÍHO UČENÍ

3.1   Celoživotní učení jako zavedený koncept

Všechny země EU považují celoživotní učení, které člověka provází po celý život, za klíčový činitel růstu, zaměstnatelnosti a společenského začlenění. Důležitou roli zde hraje zapojení věkové skupiny 4–64 let do vzdělávání a odborné přípravy, které téměř ve všech zemích EU vzrůstá (11).

Většina zemí zavádí specifické strategie celoživotního učení. Zvláštní úsilí je věnováno tvorbě nástrojů na podporu flexibilních učebních plánů spojujících rozličné části systémů vzdělávání a odborné přípravy.

Zavádění evropského rámce kvalifikací vstupuje do kritické fáze. Většina zemí učinila ve vývoji vnitrostátních rámců kvalifikací, které pokrývají všechny úrovně a typy vzdělávání a odborné přípravy, a při jejich harmonizaci do roku 2010 s evropským rámcem významné pokroky. Ty souvisejí také s rozsáhlejším využíváním výsledků učení, které umožňuje definovat a popsat kvalifikace, a uznáváním neformálního a informálního učení.

Byla také přijata opatření k dalšímu rozvoji systémů celoživotního poradenství, zvláště pro dospělé. Rozličné systémy poradenství však stále potřebují lepší koordinaci, aby byly schopny pomoci mladým lidem dovést jejich vzdělávání a odbornou přípravu do konce a připravit je na přechod na trh práce.

3.2   Provádění zůstává i nadále výzvou

Kritickou výzvou je i nadále provádění a další rozvoj strategií celoživotního učení. Koherentních a komplexních strategií není mnoho; některé se stále zaměřují na specifická odvětví nebo cílové skupiny spíše než na úplný životní cyklus. Mají-li být strategie účinné, musí pokrývat dostatečně dlouhá období, poskytovat příležitosti všem věkovým skupinám, musí být revidovány a dále rozvíjeny. Strategie budou více odpovídat potřebám, budou účinnější a budou jedincům podnětem ke vzdělávání, jestliže dojde k většímu zapojení zúčastněných stran a lepší spolupráci s dalšími odvětvími politik mimo oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Klíčovou otázkou v současné hospodářské krizi je nedostatek vhodných mechanismů, které by umožnily strategické využívání omezených zdrojů a monitorovaly vznik nové poptávky po dovednostech.

4.   ODBORNÉ VZDĚLÁVÁNÍ A PŘÍPRAVA

4.1   Přitažlivost a kvalita vzdělávání

Pozornost je věnována ústřednímu cíli kodaňského procesu: zvýšit přitažlivost a kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, a to především prováděním systémů zabezpečování kvality v souladu s nedávno přijatým evropským referenčním rámcem pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (12). Tento cíl je prioritou pro většinu zemí EU. Zvláštní důraz se klade na profesní rozvoj učitelů a školitelů v odborném vzdělávání a přípravě. Stále častěji přistupují jednotlivé země k modularizaci, s cílem učinit odborné vzdělávání a přípravu flexibilnější a lépe reagující na potřeby studentů a podniků.

4.2   Odborné vzdělávání a příprava musí být relevantnější

Jak uvádí iniciativa „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“, největší úkoly zůstávají před námi. Nesoulad mezi úrovní dovedností jednotlivce a dovednostmi, které vyžaduje pracovní trh, bude pravděpodobně narůstat až do roku 2020, alespoň pokud systémy odborného vzdělávání a přípravy nezareagují rychleji a pružněji na očekávaný nárůst potřeb určitých kvalifikací a dovedností.

Aby nabídka odborného vzdělávání a přípravy lépe odpovídala potřebám trhu práce, stále častěji se odborné vzdělávání ve škole doplňuje odborným vzděláváním na pracovišti. Řada zemí, která nemá dlouhou tradici v těchto oblastech, nyní zavádí nové programy učňovského vzdělávání a navazuje spolupráci se sociálními partnery v oblasti plánování a aktualizace odborného vzdělávání a přípravy. Pokud se však mají systémy odborného vzdělávání a přípravy přizpůsobit novým potřebám trhu práce, je třeba navázat ještě užší vztahy se světem podnikání a dále rozvíjet vzdělávací aktivity na pracovišti. Větší úsilí je také třeba vyvinout při tvorbě účinných nástrojů, které umožní vývoj potřeb v oblasti dovedností předvídat.

Přestože se věnuje rostoucí pozornost novým cestám pro přechod z odborného vzdělávání a přípravy k vysokoškolskému vzdělávání, je třeba rychlejšího pokroku. Žákům a studentům odborného vzdělávání a přípravy je stále třeba nabízet atraktivnější možnosti kvalifikace, větší mobilitu a lepší podporu prostřednictvím poradenství a výuky jazyků.

5.   MODERNIZACE VYSOKÉHO ŠKOLSTVÍ

5.1   Pokrok ve zpřístupňování studia na vysokých školách a v diversifikaci financování

Roste politické povědomí o důležitosti, kterou pro celoživotní učení představuje zapojení netradičních studentů do studia na vysokých školách. Většina zemí přijala opatření zaměřená na vyšší zapojení osob s nižším sociálně-ekonomickým postavením do studia, a to také prostřednictvím finančních pobídek.

Vysokoškolský diplom má v Evropě 24 % dospělé populace (ve věku 25–64 let), významně tedy zaostáváme za Spojenými státy a Japonskem (40 %).

Diversifikace zdrojů příjmů institucí vysokého školství vzrůstá a poplatky za studium se stávají hlavním zdrojem financí. Pobídkové smlouvy a soutěživost mezi vysokoškolskými institucemi, také pokud jde o získání prostředků z veřejných financí, jsou také stále častějším jevem.

5.2   Investice a poskytování celoživotního učení jsou i nadále výzvami

Zvýšení přísunu investic z veřejných a soukromých zdrojů představuje problém zvláště v dobách hospodářské krize. Iniciativy některých zemí EU zaměřené na zvyšování a koncentrace investic do vysokého školství jsou vítány; je však třeba podpořit další diversifikaci, která zajistí přísun financí z dalších zdrojů. Účinnost investic by měla být rovněž zvýšena posílením mechanismů pro zajištění kvality, podpořených intenzivnější spoluprací, jak je stanoveno v strategickém rámci „ET 2020“.

Nedostatečná strukturální a kulturní pružnost nadále představuje nejvýznamnější překážku při posilování role vysokého školství v soustavném profesním a osobním rozvoji osob, které jsou již zapojeny do pracovního procesu. Vysokoškolské instituce by měly dostávat pobídky při vytváření flexibilnějších vzdělávacích programů a modalit docházky a při rozšiřování uznávání předchozího vzdělávání. Vysoké školství by mělo být pevně začleněno do vytváření komplexních vnitrostátních rámců kvalifikací.

Je nezbytně nutné posílit nezávislost univerzit a zlepšit řízení institucí a jejich odpovědnost, aby se mohly otevřít všem, zejména netradičním studentům a diversifikovat příjmy. Partnerství mezi univerzitami a podniky (13) mohou vytvořit vhodné podmínky pro vyšší podíl soukromého financování ze strany podniků; kromě toho mohou v souladu s iniciativou „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ pomoci univerzitám s vytvářením vzdělávacích programů a kvalifikací, které budou lépe odpovídat kompetencím, které zajímají studenty a které jsou vyžadovány na trhu práce (14).

6.   CESTA VPŘED

6.1   Posílení spolupráce na úrovni EU – zavedení nového strategického rámce

Tato společná zpráva na rok 2010 zaznamenává pokrok, kterého bylo dosaženo v řadě důležitých oblastí, a ukazuje, jak evropská spolupráce přispěla k vnitrostátním reformám (15). Zpráva ale také poukazuje na klíčové úkoly, které je třeba vyřešit, zvláště v souvislosti s úplným prováděním rámce pro klíčové kompetence a s větší otevřeností a lepším přizpůsobením vzdělávání a odborné přípravy praktickým potřebám; na tyto úkoly se musí zaměřit politická opatření na evropské i vnitrostátní úrovni.

Strategický rámec pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) je nástrojem k řešení těchto výzev. Následná opatření by měla být součástí prioritních pracovních oblastí pro první pracovní cyklus ET 2020 v období 2009–2011, také v souvislosti s prováděním iniciativy „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ a strategie EU pro mládež (16).

6.2   Klíčové kompetence pro všechny jako výsledek celoživotního učení

Mnoho zemí provádí reformy vzdělávacích programů právě na základě rámce pro klíčové kompetence, zvláště v oblasti školního vzdělávání. Aby však měl každý občan přístup k vysoce kvalitnímu celoživotnímu učení, musí být inovativní přístupy k výuce a studiu rozvíjeny a prováděny na širší bázi.

| — | Získávání klíčových kompetencí je třeba důsledněji podporovat u osob, kterým hrozí studijní neúspěchy a sociální vyloučení. Úsilí, které je nyní vyvíjeno při získávání dodatečného financování pro znevýhodněné studenty, podpoře studentů se zvláštními studijními potřebami zařazených do zvláštních skupin, nebo na cílená opatření proti předčasnému ukončení školní docházky, je třeba uplatňovat všeobecně. Největším důvodem k obavám je rostoucí počet osob s nízkou úrovní literární gramotnosti. V této oblasti je třeba zavést komplexní opatření na vnitrostátní i evropské úrovni, která budou zahrnovat všechny úrovně vzdělávání od předškolního vzdělávání k odbornému vzdělávání a přípravě a vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

—

Získávání klíčových kompetencí je třeba důsledněji podporovat u osob, kterým hrozí studijní neúspěchy a sociální vyloučení. Úsilí, které je nyní vyvíjeno při získávání dodatečného financování pro znevýhodněné studenty, podpoře studentů se zvláštními studijními potřebami zařazených do zvláštních skupin, nebo na cílená opatření proti předčasnému ukončení školní docházky, je třeba uplatňovat všeobecně. Největším důvodem k obavám je rostoucí počet osob s nízkou úrovní literární gramotnosti. V této oblasti je třeba zavést komplexní opatření na vnitrostátní i evropské úrovni, která budou zahrnovat všechny úrovně vzdělávání od předškolního vzdělávání k odbornému vzdělávání a přípravě a vzdělávání dospělých.

| — | V souladu s přístupem založeným na kompetencích je také třeba větší aktivity v oblasti vytváření didaktických a evaluačních metod. Členské státy a Komise posílí činnost podle strategického rámce ET 2020, aby tyto otázky vyřešily. Učení by mělo vést nejen k získávání znalostí, ale také příslušných dovedností a postojů. Zvláštní úsilí je třeba vyvinout u průřezových klíčových kompetencí, které jsou nezbytným předpokladem pro vyšší kreativitu a inovace a které zaručují úspěch v pracovní oblasti a ve společnosti obecně. |
| --- | --- |

—

V souladu s přístupem založeným na kompetencích je také třeba větší aktivity v oblasti vytváření didaktických a evaluačních metod. Členské státy a Komise posílí činnost podle strategického rámce ET 2020, aby tyto otázky vyřešily. Učení by mělo vést nejen k získávání znalostí, ale také příslušných dovedností a postojů. Zvláštní úsilí je třeba vyvinout u průřezových klíčových kompetencí, které jsou nezbytným předpokladem pro vyšší kreativitu a inovace a které zaručují úspěch v pracovní oblasti a ve společnosti obecně.

| — | Stálý profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a ředitelů škol musí být koncipován tak, aby svým posluchačům dokázal nabídnout pedagogické a další kompetence, které budou potřebovat v nových rolích v rámci přístupu založeného na kompetencích. Je také nezbytně důležité učinit povolání učitele atraktivnější a lépe je podporovat. |
| --- | --- |

—

Stálý profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a ředitelů škol musí být koncipován tak, aby svým posluchačům dokázal nabídnout pedagogické a další kompetence, které budou potřebovat v nových rolích v rámci přístupu založeného na kompetencích. Je také nezbytně důležité učinit povolání učitele atraktivnější a lépe je podporovat.

| — | Je třeba posílit schopnosti, které jsou třeba pro účast na dalším vzdělávání a na trhu práce: tyto dva světy spolu často úzce souvisí. To vyžaduje zavedení přístupu založeného na klíčových kompetencích také do oblastí mimo odvětví školního vzdělávání, do vzdělávání dospělých a do odborného vzdělávání a přípravy ve spojitosti s kodaňským procesem; dále bude třeba zajistit, aby systém vysokého školství důsledněji reflektoval potřeby trhu práce. Také bude třeba vyvinout způsoby hodnocení a záznamu průřezových kompetencí, dovedností a postojů, které jsou důležité z hlediska přístupu na trh práce a dalšího vzdělávání. Je třeba, aby světy vzdělávání/odborné přípravy a práce hovořily společným jazykem; občané a zaměstnavatelé pak budou moci lépe sledovat, jak klíčové kompetence a výsledky učení odpovídají zadaným úkolům a povoláním. Takový přístup by dále usnadnil profesní a geografickou mobilitu občanů. |
| --- | --- |

—

Je třeba posílit schopnosti, které jsou třeba pro účast na dalším vzdělávání a na trhu práce: tyto dva světy spolu často úzce souvisí. To vyžaduje zavedení přístupu založeného na klíčových kompetencích také do oblastí mimo odvětví školního vzdělávání, do vzdělávání dospělých a do odborného vzdělávání a přípravy ve spojitosti s kodaňským procesem; dále bude třeba zajistit, aby systém vysokého školství důsledněji reflektoval potřeby trhu práce. Také bude třeba vyvinout způsoby hodnocení a záznamu průřezových kompetencí, dovedností a postojů, které jsou důležité z hlediska přístupu na trh práce a dalšího vzdělávání. Je třeba, aby světy vzdělávání/odborné přípravy a práce hovořily společným jazykem; občané a zaměstnavatelé pak budou moci lépe sledovat, jak klíčové kompetence a výsledky učení odpovídají zadaným úkolům a povoláním. Takový přístup by dále usnadnil profesní a geografickou mobilitu občanů.

6.3   Rozšíření přístupu založeného na partnerství

Lepší kompetence občanů, a tedy i jejich lepší připravenost na budoucnost, závisí na větší otevřenosti systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich adaptabilitě na požadavky okolního světa.

| — | Partnerství mezi vzdělávacími institucemi, institucemi zajišťujícími odbornou přípravu a okolním světem, zvláště pak pracovní sférou, by měla být podporována na všech úrovních. Tato partnerství by v rámci společné agendy a z hlediska celoživotního učení spojovala odborníky působící ve vzdělávání a odborné přípravě i v podnicích, subjekty občanské společnosti, vnitrostátní a regionálních orgány. Partnerství by také vytvářela nové příležitosti pro mobilitu studujících. |
| --- | --- |

—

Partnerství mezi vzdělávacími institucemi, institucemi zajišťujícími odbornou přípravu a okolním světem, zvláště pak pracovní sférou, by měla být podporována na všech úrovních. Tato partnerství by v rámci společné agendy a z hlediska celoživotního učení spojovala odborníky působící ve vzdělávání a odborné přípravě i v podnicích, subjekty občanské společnosti, vnitrostátní a regionálních orgány. Partnerství by také vytvářela nové příležitosti pro mobilitu studujících.

| — | Vysokoškolské instituce potřebují více pobídek, a to také prostřednictvím partnerství s vnějšími subjekty, aby zvýšily přístupnost většímu počtu netradičních studentů a znevýhodněných skupin. |
| --- | --- |

—

Vysokoškolské instituce potřebují více pobídek, a to také prostřednictvím partnerství s vnějšími subjekty, aby zvýšily přístupnost většímu počtu netradičních studentů a znevýhodněných skupin.

| — | Žáci a studenti by měli mít více lepších příležitostí k získávání praktických zkušeností a porozumění, pokud jde o profesní, občanský a kulturní život. Za tímto účelem je třeba dát mnohem širší prostor systémům stavícím na vzdělávání na pracovišti, stážích a dobrovolných činnostech, a to nejenom v rámci odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých, ale také ve školách a vysokém školství. |
| --- | --- |

—

Žáci a studenti by měli mít více lepších příležitostí k získávání praktických zkušeností a porozumění, pokud jde o profesní, občanský a kulturní život. Za tímto účelem je třeba dát mnohem širší prostor systémům stavícím na vzdělávání na pracovišti, stážích a dobrovolných činnostech, a to nejenom v rámci odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých, ale také ve školách a vysokém školství.

| — | Na vytváření a zavádění strategií celoživotního učení by se měly podílet zúčastněné strany a poskytovatelé v dotčeném odvětví za spolupráce odvětví politik, které působí mimo oblast vzdělávání a školení. |
| --- | --- |

—

Na vytváření a zavádění strategií celoživotního učení by se měly podílet zúčastněné strany a poskytovatelé v dotčeném odvětví za spolupráce odvětví politik, které působí mimo oblast vzdělávání a školení.

6.4   Role vzdělávání a odborné přípravy ve strategii EU pro období po roce 2010 („EU 2020“)

Cílený nárůst investic do vzdělávání a odborné přípravy na vnitrostátní i na evropské úrovni představuje součást dlouhodobých strukturálních reforem, je nezbytným nástrojem pro hospodářskou obnovu a zároveň slouží při zmírňování okamžitých sociálních dopadů krize. Úspěch Evropy v globálním konkurenčním prostředí závisí více než kdykoliv jindy na jejích dovednostech a inovačních schopnostech a na rychlém přechodu k nízkouhlíkové znalostní ekonomice.

Je třeba posílit roli vzdělávání a odborné přípravy, které tvoří základ „trojúhelníku znalostí“. Inovace a růst budou slabé, jestliže nebudou stát na široké platformě vědomostí, dovedností a kompetencí, která podpoří talent a kreativitu již v raném věku a bude doplňována v průběhu celého života.

Celoživotní učení a mobilita nabízené vysoce kvalitními systémy vzdělávání a odborné přípravy jsou nezbytným předpokladem k tomu, aby lidé získali dovednosti, které jsou vyžadovány nejenom na trhu práce, ale které jsou také třeba k sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství. Strategický rámec ET 2020 bude spolu s iniciativou „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ plnit klíčovou úlohu při řešení priorit, které jsou ústředním prvkem budoucí strategie „EU 2020“.

---

(1)  Jako podklad byly použity dva pracovní dokumenty útvarů Komise: 15897/09 ADD 1 (analýza provádění na úrovni EU a na úrovni členských států) a 16646/09 ADD 1 (ukazatele a referenční úrovně pro rok 2009).

(2)  Úř. věst. C 142, 14.6.2002, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  SEK(2009) 1598 a SEK(2009) 1616.

(5)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(6)  KOM(2008) 868.

(7)  Viz poznámka pod čarou 5.

(8)  OECD 2009.

(9)  Výsledky studie PISA budou k dispozici v prosinci roku 2010.

(10)  KOM(2007) 558 a Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 10.

(11)  Viz SEK(2009) 1616, kapitola 1, schéma 1.2.

(12)  Úř. věst. C 155, 8.7.2009, s. 1.

(13)  KOM(2009) 158.

(14)  Viz Eurobarometr č. 260.

(15)  Viz také SEK(2009) 1598.

(16)  KOM(2009) 200.

---

Evropská komise

| 6.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 117/8

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

5. května 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2924 |
| JPY | japonský jen | 122,66 |
| DKK | dánská koruna | 7,4427 |
| GBP | britská libra | 0,85510 |
| SEK | švédská koruna | 9,6419 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4325 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,8165 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,878 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 276,83 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7067 |
| PLN | polský zlotý | 4,0320 |
| RON | rumunský lei | 4,1713 |
| TRY | turecká lira | 1,9606 |
| AUD | australský dolar | 1,4250 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3280 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,0374 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8014 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7904 |
| KRW | jihokorejský won | 1 453,21 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,8233 |
| CNY | čínský juan | 8,8223 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2545 |
| IDR | indonéská rupie | 11 819,16 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1751 |
| PHP | filipínské peso | 58,178 |
| RUB | ruský rubl | 38,5110 |
| THB | thajský baht | 41,790 |
| BRL | brazilský real | 2,2866 |
| MXN | mexické peso | 16,2789 |
| INR | indická rupie | 58,0800 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2924

JPY

japonský jen

122,66

DKK

dánská koruna

7,4427

GBP

britská libra

0,85510

SEK

švédská koruna

9,6419

CHF

švýcarský frank

1,4325

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,8165

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,878

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

276,83

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7067

PLN

polský zlotý

4,0320

RON

rumunský lei

4,1713

TRY

turecká lira

1,9606

AUD

australský dolar

1,4250

CAD

kanadský dolar

1,3280

HKD

hongkongský dolar

10,0374

NZD

novozélandský dolar

1,8014

SGD

singapurský dolar

1,7904

KRW

jihokorejský won

1 453,21

ZAR

jihoafrický rand

9,8233

CNY

čínský juan

8,8223

HRK

chorvatská kuna

7,2545

IDR

indonéská rupie

11 819,16

MYR

malajsijský ringgit

4,1751

PHP

filipínské peso

58,178

RUB

ruský rubl

38,5110

THB

thajský baht

41,790

BRL

brazilský real

2,2866

MXN

mexické peso

16,2789

INR

indická rupie

58,0800

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 6.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 117/9

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

2010/C 117/03

Pomoc č.: XA 13/10

Členský stát: Itálie

Region: Lombardia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Právní základ:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/2004 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/2004

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 3 000 000 EUR/rok.

Maximální míra podpory: Až do výše 50 % a 80 % nákladů na pojistné ve smyslu článku 12 nařízení (ES) č.1857/2006.

Datum uskutečnění: Ode dne uveřejnění evidenčního čísla žádosti o vynětí na internetových stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 5 let

Do 30. června 2014

Cíl podpory: Podpora na platby pojistného na krytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy.

Dotčené/á odvětví: Rostlinná výroba.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Regione Lombardia – DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milan MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia – DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milan MI

ITALIA

Adresa internetových stránek: http://www.regione.lombardia.it, poté kliknout na „Settori e politiche“, „Agricoltura“, „Argomenti“, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto“

Další informace: Režim podpory se uskuteční s přijetím týchž pravidel financování, přezkoumávání žádostí a poskytování příspěvků, která jsou stanovena v rámci režimu XA 396/08, neboť se jejich provádění kryje. Záměrem regionu je pomocí vlastních zdrojů doplnit případné výplaty ze strany ministerstva, které by byly nižší, než stanoví předpisy, aby se zajistilo zachování původního pobídkového efektu, přičemž v žádném případě nedojde k překročení prahu podpory stanoveného nařízením (ES) č. 1857/2006.

Pomoc č.: XA 37/10

Členský stát: Francie

Region: —

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Právní základ:

| — | Článek 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Článek 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 180 milionů EUR z fondu ve víceletém průměru; výše výdajů však závisí na míře škod způsobených klimatem a je tedy přirozeně nepředvídatelná.

Maximální míra podpory: 35 %

Výše odškodnění závisí na povaze škodní události a na druhu dotčené produkce. Výše odškodnění z fondu FNGCA se liší, v praxi to je od 12 % do 35 % výše ztrát.

Datum uskutečnění: Počínaje datem zveřejnění evidenčního čísla žádosti o výjimku na internetové stránce Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do konce roku 2010.

Cíl podpory: Odškodnění ztrát, které utrpěli zemědělci v důsledku výjimečného klimatického jevu, který výrazným způsobem zasáhl zemědělskou produkci a může být označen za zemědělskou kalamitu (nebo přírodní kalamitu) ve smyslu čl. 2 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006.

Pokud dojde k výjimečnému klimatickému jevu, prefekt dotčeného departementu může, považuje-li to za nutné, pověřit vyšetřovací komisi dodáním nezbytných informací o jevu, který je původcem škodní události, zejména o jeho přesné povaze, výjimečném charakteru a zjištěných škodách.

Pokud se na základě vyšetřování a stanoviska znaleckého departementálního výboru svolaného prefektem potvrdí, že dotyčná škodní událost má charakter zemědělské kalamity, podá prefekt žádost o její uznání.

Po přezkumu žádosti a vyjádření Národního pojišťovacího výboru (Comité national de l'assurance) vydá ministerstvo zemědělství předpis uznávající charakter zemědělské kalamity pro konkrétní majetek a pro přesně ohraničenou oblast.

K uznání škodní události je nezbytné, aby v dané oblasti a u dané produkce byla zaznamenána výrazná ztráta v poměru k vypočtené referenční hodnotě.

Tato referenční hodnota, nazývaná v zemědělském zákoníku (Code rural) jako sazebník (barème), je stanovena na úrovni departementu a odpovídá průměrnému tříletému výnosu vypočtenému na základě pěti předchozích let s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty. Ceny uvedené v sazebníku odpovídají cenám zjištěným u dané plodiny v daném místě během hospodářského roku, který předchází vypracování sazebníku.

V rámci dostupného rozpočtu je odškodnění z fondu FNGCA vypláceno jednotlivým hospodářstvím a to pouze v případě, že vypočtené ztráty připadající na jednotlivá hospodářství jsou vyšší než 30 % nebo 42 %, pokud se na produkci vztahuje vázaná podpora v rámci společné zemědělské politiky. Od výše ztrát způsobilých k odškodnění se odečítají všechny částky obdržené v rámci pojistného režimu, stejně jako náklady, které nevznikly v důsledku klimatické škodní události.

Odškodnění se vyplácí přímo producentovi, který utrpěl ztráty.

Pojistitelné hospodářské budovy jsou vyňaty z výčtu majetku, na který lze uplatnit náhradu škod způsobených v důsledku zemědělské kalamity. Nárok na odškodnění nemají ani odvětví považovaná za pojistitelná, tzn. pro která existuje odpovídající nabídka pojištění.

Dotčené/á odvětví: Všechna zemědělská hospodářství, s výjimkou velkých podniků, která zajišťují prvovýrobu ovoce, zeleniny, vinné révy, krmiv, vonných, aromatických a léčivých rostlin a průmyslových plodin.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Adresa internetových stránek: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

a http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international

Další informace: —

Pomoc č.: XA 45/10

Členský stát: Spolková republika Německo

Region: Freistaat Bayern

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Právní základ:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 1,5 milionu EUR ročně (financováno z příspěvků chovatelů zvířat bavorské pojišťovně pro choroby zvířat)

Maximální míra podpory: Až do výše 100 %

Datum uskutečnění: Průběžné roční provádění

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Ode dne následujícího po dni oznámení výjimky až do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora v souvislosti s chorobami zvířat podle článku 10 nařízení (ES) č. 1857/2006.

Náklady na očkovací látku potřebnou k očkování skotu a ovcí proti katarální horečce ovcí ve Svobodném státě Bavorsko budou hrazeny podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006 jako opatření k prevenci a tlumení katarální horečky ovcí. Úhrada nákladů má chovatele podnítit k očkování zvířat, a tím příznivě ovlivnit plošné očkování co největšího počtu stád skotu a ovcí v Bavorsku. To má zajistit co nejúčinnější ochranu stád zvířat proti katarální horečce ovcí, nákaze zvířat podle seznamu Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat a podle přílohy rozhodnutí 90/424/EHS.

Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č.1857/2006 bude bavorským výkrmnám skotu v regionech, v nichž se prokazatelně nevyskytuje BHV1 (bavorské regiony podle přílohy II rozhodnutí 2004/558/ES), uhrazena část ztráty příjmů způsobené v důsledku uložené karantény na základě rozhodnutí Komise ze dne 15. července 2004 o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy. Tím se má zvýšit účinnost karanténních opatření a zajistit, aby v regionech, v nichž se BHV1 prokazatelně nevyskytuje, tomu tak bylo i nadále. BHV1 je nákaza zvířat uvedená v seznamu Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat, která v zemědělství způsobuje rozsáhlé škody a která je v Bavorsku trvale tlumena.

Příjemci jsou malé a střední podniky podle nařízení (ES) č. 1857/2006.

Podpora se netýká opatření, jejichž náklady nesou podle práva Společenství samy zemědělské podniky.

Podpora podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006 se neposkytuje ve formě přímých plateb peněžních částek zemědělským podnikům, nýbrž ve formě dotovaných služeb. Bavorská pojišťovna pro choroby zvířat převezme náklady na služby a zaplatí je poskytovatelům služeb. Hrubá míra podpory přitom nepřesáhne 100 %. U služeb se jedná o náklady na nákup očkovací látky proti katarální horečce ovcí.

Podpora podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 je určena ke zmírnění ztráty příjmů v důsledku uložené karantény z důvodu nákazy zvířat BHV1. I v tomto případě nepřesáhne hrubá míra podpory 100 %.

Dotčené/á odvětví: Chovatelé (zemědělské podniky) skotu a ovcí ve Svobodném státě Bavorsko.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-mail: info@btsk.de

Adresa internetových stránek: Právní základ:

Tierseuchengesetz:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Právní předpisy v oblasti státních podpor:

3. Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Další informace: —

Pomoc č.: XA 52/10

Členský stát: Spolková republika Německo

Region: Brandenburg

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Právní základ: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční celková částka podpory je 350 000 EUR (financuje se z příspěvků chovatelů do pojišťovny pro choroby zvířat spolkové země Braniborsko a z prostředků této spolkové země)

Maximální míra podpory: 100 % nákladů na očkovací látku

Maximální míra podpory nepřekročí 100 %. Podpora se nevyplácí přímo chovatelům zvířat, nýbrž formou úhrady nákladů u poskytovatele služeb.

Datum uskutečnění: Od 1. března 2010 poté, co bude od Evropské komise obdrženo potvrzení o doručení s identifikačním číslem podle článku 20 nařízení (ES) č. 1857/2006.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Výjimka vychází z čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006.

Cílem opatření je úhrada nákladů na očkování stád skotu, ovcí a koz proti sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí.

Příjemci neobdrží přímé platby; podpora bude poskytována ve formě dotované služby.

Zejména je třeba upozornit na to, že budou dodržována ustanovení čl. 10 odst. 6 a 8 nařízení (ES) č. 1857/2006.

Opatření souvisí s prevencí katarální horečky ovcí, a je tak v souladu se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Dotčené/á odvětví: zemědělství, živočišná výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-mail: info@tsk-BB.de

Adresa internetových stránek:

| — | Tierseuchengesetz
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Další informace: —

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 6.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 117/13

---

STÁTNÍ PODPORA – SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Státní podpora C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Veřejná půjčka poskytnutá Železničné spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ŽSSK Cargo)

Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU

(Text s významem pro EHP)

2010/C 117/04

Dopisem ze dne 24. února 2010 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovenské republice své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1).

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Slovenské republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

POSTUP

Komise dne 21. dubna 2009 obdržela od třetí strany stížnost týkající se půjčky ve výši 166 milionů EUR, jež byla dne 6. dubna 2009 slovenskými orgány poskytnuta Železničné spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ŽSSK Cargo) na základě usnesení vlády č. 173 ze dne 4. března 2009 (2). V rámci výměny informací mezi Komisí a slovenskými orgány byla slovenskými orgány existence půjčky potvrzena, přičemž orgány prohlásily, že půjčka byla poskytnuta za tržních podmínek a nepředstavuje tudíž státní podporu. V souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU slovenské orgány dané opatření z důvodu právní jistoty dne 10. srpna 2009 oznámily.

POPIS OPATŘENÍ

Splatnost půjčky je deset let s dvouletým odkladem splátek. Úroková míra půjčky byla stanovena jako šestiměsíční sazba EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) plus marže ve výši 3,2 % ročně vypočtena na základě skutečného počtu dní/360. Půjčka měla pokrýt platy zaměstnanců a další náklady týkající se zaměstnanců, poplatky za využívání železniční infrastruktury a poplatky za finanční služby.

HODNOCENÍ

Při posuzování, zda dotyčné opatření může být považováno za státní podporu, má Komise pochybnosti o tom, že se Slovenská republika poskytnutím zmíněné půjčky společnosti ŽSSK Cargo zachovala jako obezřetný investor, který sleduje strukturální, globální nebo odvětvovou politiku a je veden dlouhodobou perspektivou výnosnosti. Komise si proto není jista, zdali uvedené opatření nedává ŽSSK Cargo ekonomickou výhodu, kterou by za normálních tržních podmínek neměla, a zdali tudíž dané opatření nezahrnuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU prvky státní podpory. Posouzení Komise vychází z finanční situace společnosti, jakož i z podmínek a okolností poskytnutí zkoumané půjčky.

Komise má rovněž pochybnosti o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem. Půjčka byla posuzována s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. b) a c) Smlouvy o fungování EU, a zejména na Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (3), Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) a Pokyny Společenství ke státním podporám železničním podnikům (5). Komise s ohledem na toto posouzení a na základě informací, jež jsou k dispozici, vyjadřuje pochybnosti o tom, zdali dané opatření může být v souladu s výše uvedenými pokyny prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem.

ZNĚNÍ DOPISU

”Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“ |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES mění na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. C 184, 22.7.2008, s. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 117/21

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 117/05

| 1. | Komise dne 28. dubna 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení na základě postoupení podle článku 22 nařízení Rady č. 139/2004 (1), kterým podnik Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švýcarsko), patřící do skupiny Syngenta AG (Švýcarsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem aktiv kontrolu nad částí aktiv podniku Monsanto Company’s („Monsanto“, USA) týkajících se celosvětových obchodních aktivit tohoto podniku v oblasti hybridního slunečnicového osiva („obchodní aktivity podniku Monsanto v oblasti slunečnicového osiva“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. dubna 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení na základě postoupení podle článku 22 nařízení Rady č. 139/2004 (1), kterým podnik Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švýcarsko), patřící do skupiny Syngenta AG (Švýcarsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem aktiv kontrolu nad částí aktiv podniku Monsanto Company’s („Monsanto“, USA) týkajících se celosvětových obchodních aktivit tohoto podniku v oblasti hybridního slunečnicového osiva („obchodní aktivity podniku Monsanto v oblasti slunečnicového osiva“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podnik Syngenta CP působí v odvětví agrobyznysu. Vyvíjí, vyrábí a prodává agrochemikálie, zejména přípravky na ochranu rostlin a osiva, včetně slunečnicového osiva a prostředků na jeho ošetření, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podnik Syngenta CP působí v odvětví agrobyznysu. Vyvíjí, vyrábí a prodává agrochemikálie, zejména přípravky na ochranu rostlin a osiva, včetně slunečnicového osiva a prostředků na jeho ošetření,

| — | obchodní aktivity podniku Monsanto v oblasti slunečnicového osiva sestávají z aktiv týkajících se celosvětových obchodních aktivit podniku Monsanto v oblasti hybridního slunečnicového osiva. |
| --- | --- |

—

obchodní aktivity podniku Monsanto v oblasti slunečnicového osiva sestávají z aktiv týkajících se celosvětových obchodních aktivit podniku Monsanto v oblasti hybridního slunečnicového osiva.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---